FÖLDTANI KÖZLÖNY 
HAVI FOLYÓIRAT 
MAGYARORSZÁG FÖLDTANI, ÁSVÁNYTANI ÉS ŐSLÉNYTANI MEGISMERTETÉSÉRE 
S A FÖLDTANI ISMERETEK TERJESZTÉSÉRE, 
Megjelenik havonként két vagy három nagy nyolczadrét ívnyi tartalommal. A magyarhoni 
földtani társulat rendes tagjai 5 írt évi dij fejében kapják. Előfizetési ára egész évre 5 frt. 
XXL KÖTET. 1891, DEOZEMBER. 12. FÜZET. 
ÁSVÁNYELEMZÉSEK. 
LOCZKA JÓZSEF-tŐi. 1 
A következőkben a deésaknai kősó, egy ausztráliai zirkon és egy, 
Rákosról (Budapest mellett) való közönséges opál belső fehér válmányá- 
nak elemzését írom le. 
1. Kősó Deésaknáról. 
A deesaknai kősóra vonatkozólag Herepey V. Árpád m. kir. bánya¬ 
tiszt 2 egy czikksorozatot közöl, melyből röviden a következőket említem meg. 
«Deesakna Szolnok-Doboka megyeben Kolozsvártól északkeletre fek¬ 
szik a Szamos egy mellékvölgyében. 
A sótest alig 3-—4 méternyi melységben van a völgy feneke alatt. 
A sóbányák a völgy északi oldalán vannak telepítve s egynéhány beomlott 
bánya kivételevei az ősi időkben is itt voltak. A Deésaknán előforduló só a 
legtisztábbnak mondható, mert a bányából közvetlenül kihozott só 94,4%-a 
tiszta, a többi földes és hulladék só. Geológiai helyzetére nézve a sótestet hab¬ 
szerű trachytuía fedi, váltakozva homokkő-, agyag-, pala-, só-, márgás agyag¬ 
rétegekkel. A trachyttufa többnyire fehéres vagy zöldes. A sótest kiterjedése 
vagy határa ismeretlen, vastagsága szintén nincsen magállapítva, minthogy 
az egyes bányák mélyítésénél a talpon beszakadó víz a vastagság meghatáro¬ 
zását mindig megakadályozta. A vízzel telt bányák vize teljesen concentrált, 
úgy hogy többet feloldani nem kepes. 3 
A deésaknai sóbányászat történetét illetőleg már 1061 körül találhatók 
1 Előadta a társulat 1891 május 6-án tartott szakülésén. 
2 «Bányászati és Kohászati Lapok» XXIV. év. f. p. 1. 
3 Dr. Fischer Samu a deésaknai Józsefbánya talajvizében 25,48% chloralka- 
lit talált. (V. ö. Földtani Közlöny XVII. köt. 426. 1.) 
Földtani Közlöny. XXI. köt. 1891. (227) 
23 
