T. ROTH LAJOS : A MALAKÓI FÖLDCSUSZAMLÁS. 
363 
A MALAKÓI FÖLDCSUSZAMLÁS. 
T. Roth Lajos-íóI. 
1891 julius hó végén Malakó község határában (Zólyom m.) nagyobbmérvű 
kb. 16—18 kát. holdra terjedő' földcsuszamlás állott be, melynek szakszerű meg¬ 
vizsgálására szeptember végén hivatalosan ki lettem küldve. 
A kis Malakó község Beszterczebányától mintegy 4,5 km-nyire DNy-ra, 
a Malakó-völgy bal oldalán fekszik. A község K-i végénél a «Plostina» nevű oldal¬ 
völgy torkol a fő (Malakó)-völgybe. A Plostina-oldalvölgyet ENy-i irányban 
fölfelé követve a «Lazi»-dülőhez, azaz a csuszamlási területre érünk. Ezt Ny és 
K felől árkok határolják, melyek az említett oldalvölgygyé egyesülnek. 
Az alaphegységet e területen a felső triaszkoru ú. n. fődolomit képezi, mely 
Malakónál a Malakó-völgy mindkét lejtőjén a felszinre kerül. A triaszdolomitra 
trachyt-breceia és tufa települt; ez képezi a csuszamlási terület altalaját. E trachyt- 
breccia és- tufa képezte altalajra a Lazi-dtílőn és Plostina-oldalvölgyben fiatal har- 
madkorbeli (pontusi korú vagy ennél még fiatalabb) agyag és homok rakódott le. 
A «Lazi» felső részén mutatkozó Ny-i árokszerű területmélyedésnél, t. i. a 
«Travni Zsijár» nevű hegy EEK-i lejtőjén, a trachyttufa és- breccia dőlését DK-inek 
észleltem. Az itt e kőzetre rátelepedett fiatal rétegek trachytbreccia-darabokat 
magába záró agyagos és egészen tiszta homokból, valamint homokos, réteges vagy 
repedékes, részben márgás agyagból állanak. A csuszamlási terület alsó részén 
e rétegeket agyag képezi, melybe szintén a trachytanyagból származó gördült 
darabok vagy alárendelten quarz-görélyek beágyazva vannak. 
Az említett Travni-Zsijár-hegy lejtőjén lévő (Ny-i) árokszerű területmélyo- 
désnél — a helybeliek nyilatkozata szerint — a nagyobbmérvű csuszamlás beállta 
előtt bő forrás bugyogott ki. Ezen a trachytbreccia és- tufa altalajon napra kerülő 
forrás ez idő szerint is megvan és látszik előbbi lefolyásának a menete, de a beállt 
felszíni feltolódás következtében lefolyása el lett zárva és vize a szétdarabolt 
talajban, azt átitatva, eloszlik. E helyen (Travni-Zsijár lejtőjén) a homok- és agyag¬ 
rétegeknek a trachytbreccia és- tufától kisebb mérvben már régebben történt levá¬ 
lása látható és itt van a folyó évi nyáron beállt nagyobbmérvű területcsuszamlás 
kiindulási pontja. 
E csuszamlás azonban oly mérvben, mint az tényleg végbe ment, nem 
történt volna, ha a tartós esőzések (a helybeliek közlése szerint 3 hónapon át 
csaknem szakadatlanul eső volt) nem állanak be. így a beszivárgó nagy vízmennyi¬ 
ség a rétegek egyensúlyát megzavarta, a vízzel telített homok és a részben feláz¬ 
tatott agyag a vizet át nem bocsátó trachytbreccia és- tufa altalajon, a nehézségi 
erő folytán, csúszó mozgásba jött és az egész homok- és agyagtömeg, egy helyt 
útközben is teljes leválás folytán az altalajt feltárva, jégárszerüen a lejtőn DK 
felé — a trachyttufa dőlésirányában — lecsúszott, hol a K-i árok szintén trachyt¬ 
breccia képezte kiemelkedő lejtőjén természetszerűen meg kellett állania. Itt a 
lecsúszott agyagtömeg a völgyet (árkot) elzárta úgy, hogy fölötte az egyik K-i 
árokból lecsörgedező forrásvíz ez idő szerint már kis tavat képezett. 
(237) 
