A TEMESVÁRI KIÁLLÍTÁS. 
365 
A geológiai, illetőleg mineralogiai tanszereket Themák Ede főreálisk. tanár 
Temesvárott képviselte az iparcsarnokban kis mineralogiai és geológiai gyűjte¬ 
ményével. 
A krassó-szörényi bányák közül még legjobban kitett magáért a mi szem¬ 
pontunkból a Szab. osztr,-magyar dllamvasút-tdrsasdg, melynek saját pavillonjában 
ott láttuk a krassó-szörénymegyei birtok földtani térképet, kőzet- és ásványgyüjte- 
ményt, néhány állati és növény eredetű petrefactumot. Eltekintve a fossziliáktól 
ugyanazt, ugyanabban a szekrényben, sorrendben, ugyanazon etikettákkal, melyek¬ 
kel e tárgyak már az 1885-iki budapesti kiállításon szerepeltek. Már pedig azóta 
haladt valamelyest e vidék geológiája azáltal, hogy a közbeeső időben vették fel a 
m. kir. földtani intézet déli felvételi osztályának tagjai. Ma már pl. a «juramész» 
megjelölés nem elégít ki minket, szerettünk volna többet is megtudni. 
Visszatérve a II b. csoport pavillonjába, minket érdekelt az a szép aszbeszt, 
melyet Argles Gr. E. bányatulajdonos Orsován, ha jól tudjuk Rudariáról állított 
ki. Rövid szálú ugyan ez az aszbeszt, de jó minőségű lehet. Hanem hogy van-e 
már piacza '? azt nem árulta el ama 5—6 kiállított darab. 
A Brassói bánya- és kohórészvény-egylet kohóterményeivel volt képvi¬ 
selve, pedig tán bányászati dolgokat is kiállíthatott volna 
A Drenkovai kőszénbányamfívek szénpróbákkal s egy térképpel rukkoltak ki. 
Ez utóbbi a bányatelkeken s a tárnák, fejtőtereken kivül nehány vájatvég képét is 
láttatta, a milyenekben ez a bányászat, bonyodalmas földtani viszonyainál fogva 
igen gazdag. Hogy több nem telt, azt sajnálattal kellett tapasztalni, mert ha 
valahonnét, úgy innét lehetett volna sok olyant kiállítani, mi a geológusra tanul¬ 
ságos, mert Drenkova és környéke geologiailag is igen érdekes vidék. 
A The Danube Collieries and Minerale Comp. Lim. kis kőszéngúláját fentebb 
már méltattam. 
De míg a krassó-szörénymegyei bányászatok kevésbé kielégitően állítottak 
ki, a kőipar annál figyelemre méltóbban volt képviselve. Koronája Bibel János 
épitész Oraviczán ruszkiczai fehér márványból nagy Ízléssel készült remek sírkövei 
s egyéb szobrászati munkái. Kár, hogy most az egyszer a predetti márvány elma¬ 
radt Bibel úr kiállításából. 
A bogsáni pavillonlioz támasztva Pascher Ferencz dognácskai kőfaragónak 
a dognácskai feliér márványból készült tárgyait láttuk, melyek e szép kőzetnek 
használhatósága mellett tesznek tanúságot, mely kő megérdemelné, hogy ne csak 
a környéken használnák fel. 
A fehértemplomi pavillonnál pedig egy szép, terjedelmes sviniczai már¬ 
ványlap, s lynborasdiai gránitkoczkák, rébenbergi homokkőből való egyéb kőfaragó 
munkák voltak kiállítva. 
A szabad téren volt gróf Waldstein-Wartenberg Ernő nem rég létező 
monyászai tarka márványból készült sírkő-, sírkerítés-, lépcsőfokok- stb.-ból álló 
figyelemre méltó, csinosan csoportosított kiállítása. 
Ugyanitt egy impozáns piramis Roheim és Stanger vállalkozóknak azon 
lukareczi bazaltkoczkáira hivta fel a figyelmet, mellyel újabban Temesvár utczái 
burkoltatnak. — a. 
