TÁRSUT ALI ÜGYEK. 
:t70 
3. a mellékkőzet minőségével, 4. a csapás- és dőlés változásával, 5. helyi körülmé¬ 
nyekkel látszanak okozatos kapcsolatban lenni. 
Az első csoportra nézve szerző előrebocsátja a bányászok között elterjedt 
azon nézetet, hogy a telérek ércztartalma a mélység felé csökken. E nézet azonban 
szerző szerint nem a természeti viszonyoknak felel meg, hanem csak a bányaüzem 
jövedelmezőségére vonatkozik, mely a fokozódó mélységgel növekedő költségek 
arányában csökken. Másfelől nem tagadható, hogy a sok érczteléren az érczek 
minősége a mélység külömbözet szerint változik, és nevezetesen, hogy sok arany¬ 
bányában a szabad arany inkább az erek magas, mint mélyebb részeiben található. 
Az érczminőség változása lehet, Cotta szerint, eredeti, mely tehát az érczképződés 
körülményeitől függött, vagy másodlagos, azaz a felső érczeknek utólag beállott 
átalakulása (oxvdatio, chlór-, jód- és bromvegyülékek képződése) folytán keletkezett. 
A magyarországi érezbányászat köréből idézett példák a felvetett kérdésre 
nem adnak összehangzó feleletet. Mert míg p. o. Dobsinán, Köimöczbányán, 
Aranyidkán és Selmeczbányának némely telérein a mélység felé gazdagodás mutat¬ 
kozik, addig Bergwerk antimontelepein, Verespatak aranyerein és Selmeczbánya 
(Ochsenkopf) valamint Körmöczbánya (Sckindler) némely telérein az ércztartalom 
a mélység felé csökken. Felsőbányán és Nagybányán a felső horizontok több ezüs¬ 
töt, az alsók több aranyat adnak, Aranyidkán pedig megfordítva áll a dolog. 
Hogy a telérek szélesedése az ércztartalom fokozódásával szokott járni, azt 
számos példa bizonyítja (Boicza, Körmöczbánya, Úrvölgy, Selmeczbánya, Vulkoj) 
és ez a gazdagodás sokszor nem csak absolut értelemben, hanem a tömegnövek¬ 
véshez képest is relative áll be. 
A mellékkőzet befolyása az érezvezetésre, a milyen kétségtelenül kimutatható 
számos esetben, ép oly sokféleképen szokott nyilvánulni. Elméleti alapon sok 
hvpothesis keletkezett a mellékkőzet ezen befolyásának kimagyarázására ; szóba 
jött a kőzet hővezető képessége, tömöttsége, porozitása, töréslapjainak érdessége 
vagy simasága, chemiai összetétele, sőt a benne keringő elektromos áramlatok is; 
de mindeddig nem sikerült még ezen okok egyikét sem kétségen felül kimutatni. 
Egyelőre tehát óvakodjunk a merész magyarázatoktól és gyűjtsük csak az adato¬ 
kat. ott pedig, hol a mellékkőzetváltozásnál a telér ércztartalmának változását 
tapasztaljuk, jegyezzük fel a mellékkőzetnek fentjelzett tulajdonságait is. A számos 
példa, melyet szerző a honi érezbánvák irodalmából idéz, a mellékkőzetnek sok¬ 
féle változásait mutatja be, mint az érezvezetésre befolyással bíró körülményeket. 
Némely esetben a kőzetfaj vagy réteg változása idézi elő az ércztelér meddülósét 
vagy gazdagodását, másutt a mellékkőzet mállási foka, keménysége vagy irnpreg- 
natioja stb. fejt ki ilynemű hatást. 
Hogy a csapás- és dőlésirány változása van-e befolyással a telérek érezveze- 
tésére, azt eldönteni az eddig gyűjtött esetek még nem elégségesek. A mely pél¬ 
dákat a szerző ezen rovat alatt idéz, legtöbben nem az egyes érczlapok irányvál¬ 
tozására, mint inkább külömböző irányú erek és szakadványok találkozására 
vonatkozik. Az pedig már régi megfigyelés, hogy az erek keresztező és találkozó 
pontjai bányászatilag különösen fontosak és kevés kivétellel a gazdagabb érez- 
közök ott szoktak előfordulni. Ide tartozik a szakadékok és erecskék nemesítő 
befolyása valamely főéire is, miről a magyar bányák sok példát mutatnak fel. 
(-244) 
