79 
nem lett kék, mi arra mutat, hogy nem nagy mennyiségben 
van benne a titansav. 
Helyzete a vékony csiszolatok szerint legtöbbnyire a 
biotitban és amphibolban, ez utóbbiban gyakoribb. Igen gyé¬ 
ren találni a földpát és quarz között is, látszólag összefüg¬ 
gés nélkül biotit- vagy amphibollal. 
Pyrit. A normál trackytban, minó'nek az 1 5 tekinthető 
nincs, de a többi számban vau. Ezeknél a földpát többnyire 
zavaros, s a csiszolatót oldalvást tekintve a pyritet vesszük 
észre. A mikroskop alatt nézve meggyőződhetünk, hogy a py- 
ritek nagy része a magnetitek helyét foglalja el, tehát legin¬ 
kább az épség vesztett. Amphibol és biotitban vannak. A 
magnetit tehát többé-kevésbbé pyritté változott át. Olykor a 
pyritnél a hexaeder, máskor a pentagontizenkettős fölis¬ 
merhető. 
Azonban máskép is jön elő még a pyrit, t. i. a zöldkő 
trackyt vékony repedésem keresztülhuzódva, mit szabad szem¬ 
mel is jól látni. 
Calcit. Savval sem a trachytdara, sem a szilárd kőzet 
nem pezseg. Hanem van egyik példány felületén egy utóbb 
képződött vékony fehér kéreg, ez calcit, s ilyen helyen a 
pezsgés élénk. 
Ezek szerint ezen eruptív kőzet a n d e s i n-q uarztra 
chy t, vagy a bécsi geologok szerint quarzandesit, biotit 
amphibol és magnetittal; augit nincs benne. 
Előjön úgy normál állapotban, mint gyengén rhyolitos, és 
erősebben kifejlődve zöldkő módosulatban, a mely utóbbiba az 
átmenet a mikroskop alatt fokozatosan észlelhető. 
Ásványos alkatára és szöveti viszonyaira nézve egészen 
megegyezik Erdély azon andesin - quarz-trachytjaival, melye¬ 
ket a Vlegyásza hegycsoport ójszaki részéről, Csúcsa és Bánfy- 
Hunyad között a múlt évben megismertetni volt szerencsém. 
Töm. 2.69. A szászkai eruptiv-kőzet vegyelemzését közli 
Niedzwiedzky,*) melyben a kovasav 59.0, körülbelül mint a 
földpátban, CaO 10. 4; K 2 0 4.,, Na 2 0 3. 7 . A nagy K. tartalom 
*) Tschermak Mineralog. Mittheil. 1873. Wien. (261. 1.) 
