80 
részben a plagioklaszban és amphibolban, de legnagyobbrészt 
a sok biotitban foglaltatik. 
Gránit. 
Szászkán az u. n. közép-kohónál, a patak jobb oldalán, 
a Lias kőszén képletnek tartott rétegekben egyes vékony 
ereket képezve, melyek függélyeseknek látszanak lenni, durva 
quarzszemekben dús Arkose-féle kőzet jön elő, melyet ott 
szintén syenitnak neveznek. (5. 2 <!2 / 5 1874.) 
Az elegyrészeket vizsgálván: túlnyomólag szürke zavaros 
quarz képezi, gyéren földpát, és igen apró pikkelyekben 
muskovit. A földpát határozottan orthoklasuak ismerhető fel a 
lángkisérletben. 
A kőzet ennélfogva gránit, mely nem a mészkővel, mint az 
andesin-quarztrachyt, hanem egy régibb képlettel vau érin- 
kezésben, annak rétegein törvén keresztül. 
S zemcsés mész. 
Azon mészképlet, mely Szászkán a trachyttal érintkezik 
Hauer térképén, mint krétamész van kitüntetve. Ennek azon 
része, mely a trachyt közelébe esik, krystályosan szemcsés 
és ilyen helyen kövületeket soha sem tartalmaz. Maga a 
szászkai völgy, a trachyt és mészkő érintkezési vonalán van 
egnagyobbrészt. Egy pillantás a térképre mutatja, hogy meny¬ 
nyire feldarabolva fordul elő a mészkő ezen két képlet érint¬ 
kezése környékén: a bányászati miveletek felderítették azonban 
azt is, hogy ezen kisebb mészkőcsucsok tulajdonképen a 
nagy tömegtől elszakadott darabok. Mersits igazgató úr köz¬ 
lése szerint a Szinta-Maria régi tárnában előfordul azon eset, 
hogy a tetőnél mész és a talpnál trachyt van; a mészkő te¬ 
hát, ha annak külsejét kívülről tekintjük, egy egészen önálló, 
a trachyton nyugvó szigetecske. 
A trachyt érintkezése határán a mészkő többé-kevésbbé 
el van változva; az elváltozás legcsekélyebb neme, hogy 
szemcsés, hanem gyakrabban vannak ott mint contact ásványok 
mész-silíkátok kiképződve, úgy mint wollastonit, tremolit, 
gránát, vesuvian stb. Minthogy azonban ezen contact ásvá- 
