90 
2. Dana S. E. a bécsi császári ásványtárlatnak Dél- 
Ausztrália, Wallarov helyéről származó, eddig- még nem mért 
atacamit jegeceit mérte, és e vizsgálódásnak eredményét táb¬ 
lázatosán összeállítva közli. 
3. Azon tudományos fölfedezések között, melyeket az 
1870-ik évben Nordenskiöld A. E. tanár vezetése alatt levő 
expeditio Grönlandban tett, első sorban áll az Ovifaknál, a 
Disko szigeten talált nagy vastömeg és a mellette észlelt 
termés vas. Miután az akkori expeditió e vastömeget elhozni 
képtelen volt, következő tavaszkor két hajó küldetett a hely¬ 
színére, melyek egyikén Nauckhoff geolog is utazott. Jelenté¬ 
séből a következőket emeljük ki. A sziget nagyobb része 
bazalt, habár egyes helyeken gneisz is találtatott. A gueiszon 
fülül egy körülbelül 200' vastag bazaltbreccia fekszik, mely 
legfelül 1000' vastag bazalt áltat födetik. 
A nagy vasdarab Grönland azon partján feküdt, mely 
Ovifaknak neveztetik. A nagy darab mellett számos kisebb 
termés vasdarab is találtatott. Nem messze azon helytől, 
hol a nagy darab feküdt, egy menet bukkan a felületre, mely 
egy sajátszerű sötétbarna, igen kemény, bazaltnemű kőzetből 
van alkotva, szélessége körülbelül 10 láb E menetben is szá¬ 
mos helyen behintett termés vas találtatott. Az egyes darabok 
elipticus alaknak és csiszolva és savval étetve tisztán mutatják 
a Widmannstatti rajzokat. 
Ez okból és a véghezvitt elemzés alapján Nordenskiöld 
azon véleményen van, hogy ezen nagyobb és kisebb vas¬ 
darabok csak részei egy szétrepedt meteornak. 
4. Schraúf kimerítően leírja a roselithet, kimutatja, hogy 
vegyképlete : 
Ca 6 Mg 2 Co 4 As 8 0 52 =10 H 2 0. 
A roselith triklin ikrekben fordul elő, melyekeu szerző 
26 féle lapot és egyúttal számos ikertörvényt észlelt. 
5. Nordenskiöld megvizsgálván a thomsenolit nevű ás¬ 
ványt és annak paraméterviszonyát, ezt 
a: b: c= 1: 1: 1 044; tj = 92°30'-nek találta. Azon exact 
egyenlősége az a és b paraméternek az egységgel az említett 
búvárt arra bírta, hogy a monoklin jegecrendszernek e sajátságát, 
