82 
Ezen fényes oszlopos krystálykákon kívül vaunak még 
apróbb fehéres ásványok is, a melyek alakjáról semmit sem 
mondhatok, de zárt üvegcsőbe téve vizet bocsátanak, mig a 
fünebbi hosszúkás krystálykák nem vesztik el fényöket. 
Geológiai viszonyok. 
A Bánság ezen eruptív kőzetét már Fichtel nevezte el 
syenit-porphyrnak, mig Beudant ott zöldkő előjöveteléről is 
tesz említést, tehát némileg mai napig fennáll ezen makro- 
skopós meghatározás több mint félszázados eredménye. A kőzet¬ 
tani tanulmányozásom eredménye semmi kétséget nem hagy a 
fölött, hogy Szászka vidékén kétféle eruptív krystályos kőzet 
van, egy liatalabb gránit, mely a kőszén képlet rétegein tört 
keresztül és a minő fiatalabb gránitról már más gcologok is 
tesznek említést Krassómegye egyéb pontjaira nézve. A másik 
eruptív kőzet a legkisebb részletekig menő petrographiai ha¬ 
sonlatosságnál fogva már trachytnak (andesin-quarztra- 
chytuak) mondható. 
A mi az ezelőtti meghatározásnál nehézséget okozott, 
az ezen kőzet gránitos kiképződése volt először, másodszor 
azon körülmény, hogy fiatalabb képletekkel mint a kréta érint¬ 
kezése nem ismeretes. Trahytjaink Magyarország egyéb vidé¬ 
kein gyakran érintkeznek a neogen rétegekkel és igy azok 
harmadkori képződéséről meggyőződhetünk. 
A Bánság területén ellenben nemcsak közel a trachyt 
vonulathoz, hanem némi távolságban sem találjuk az eocen, 
oligocen és a neogennek alsó képleteit kiképződve. Szászkán 
különösen a krétánál fiatalabb képlet épen nem fordul elő. 
Kénytelenek vagyunk tehát más támpontokhoz fordulni, a me¬ 
lyeket nyújt az analóg geológiai fellépés, valamint a behatóbb 
petrographiai tanulmányok. Meg vagyok győződve, hogy men¬ 
tői több pontját fogom ezen vidéknek részletesebben leírni, 
annál több adatot leszek képes felhozni a mellett, hogy itt 
nem régibb, mint egy harmadkori vulkáni képlettel van dol¬ 
gunk, a melyet feladatunk lesz a különféle eruptív képletek¬ 
től, melyekkel több más ponton csakugyan érintkezik, külön 
választani. 
