83 
Bányászati viszonyok. 
Szászkán jelenleg a következő fémes ásványfajok jönnek 
elő : vasvegyekből pyrit és ennek oxydátiojából eredő vasoxyd- 
ércek; rézvegyekből: chalkopyrit, borait, chalkocit, tetraédrit 
a rézoxy dókból: cuprit (téglaérc, de barna színnel is), mala¬ 
chit. Azuritot most nem találnak, de a régi anyag között az 
egyetemi gyűjteményben van azurit is Szászkáról, noha távol 
sem oly szép, mint egykor a szomszéd moldovai. Végre néha 
kobaltérc is jön elő egyes apró kiválásokban, de felette 
gyéren. 
A pyrit több helyen (Maria Schnee határában többi közt) 
oxydálódik nagyban, s az igy képződött vasoxyd-ásványokat 
gyűjtik, pörkölik, s mint érceket szállítják Aninára. A hozzá 
keveredett chalkopyrit nem kedvező. 
A réz-érceket külön fejtik s réz előállításra használják; 
de e tekintetben Szászka szebb napjai a múltban keresendők. 
A nagy társaság (az osztrák állami vasúti társaság), melynek 
birtokában van, csak a nagy vállalatokkal (vas és kőszén) 
gondol, az érc-szegény rézbányákkal nem sokat törődik s úgy 
látszik, hogy azon kis élet is, mely még meg van, a helyi 
igazgatóság személyes erélyének s szakértelmes vezetésének ki¬ 
folyása. 
Ugyanott a bányaigazgató meghonosított egy ipar ágat, 
mely bár más bányavidéken is utánzásra találna: a rézkohó¬ 
salakot formákba önteti s értékesíti; abból leggyakrabban 
járdát készítenek, de szekérút- burkolásra is használják, vala¬ 
mint falkeritéseknél fedő tábla és házaknál alul szegélykő 
gyanánt. Sem a viz, sem a fagy nem árt neki, de a legterhe- 
sebb szekerek sem zúzzák szét. A környékben mindinkább 
terjed használata, s mondták, hogy tetemes súlya dacára 
már messzebbre, többi közt Becskerekre is vittek belőle. 
