86 
rendesen gömbökké csoportosulnak. Szerző e szemcséket folya¬ 
dék zárványoknak ismerte fel, melyek alig 00015 mm. átmé¬ 
rővel bírnak. Ezen liólyagoeskák mellett, az alapanyagban igen 
apró fekete szemek jelennek meg, melyek néba sokszögnek. 
Ezek biztosan vasoxyd- vagy kydrátjától származnak. Sokszor 
fordul elő barna csillám apró pikkelyekben, és még többször, 
a mi igen sajátságos, kalicsillám, nem mint véletlen alkatrész, 
mint vendég, hanem mint a felsit lényeges elegyrésze. 
Végre fordul elő még teljesen amorph üveg is. 
5. L u d vv i g i t, e g y ú j b á n s á g i á s v á n y. 
A bécsi múzeumhoz (hasonlóan a pestihez is) már hosz- 
szabb idő előtt egy feketezöldes ásvány került, melynek lei- 
helye Moravica. Tschermak, ki ez ásványt mint bórsavas ve- 
gyet ismerte fel, a bécsi vegyész Ludwig tiszteletére, Ludwi- 
gituak nevezte el. A Ludwigit finomszálkás, a szálkák több¬ 
nyire párhuzamosak, friss darabok selyemfényt mutatnak. 
Az ásványt rendesen magnetit kiséri, mely szemcsékben lép 
fel. Némelykor calcit is található. Keménysége megegyez az 
apatitéval, fajsúlya 3.907—3.951 ; a karc szine valamivel vi¬ 
lágosabb az ásványénál. Mikroskopiailag, legalább csiszolat¬ 
ban ez ásványt megvizsgálni nem sikerült, a mennyiben még 
a legvékonyabb csiszolat is átlátszatlan. Igen finom por azon¬ 
ban a mikroskop alatt egyneműnek mutatkozott. A levegőn he¬ 
vítve, az ásvány megvörösödik, savak által könnyen fel¬ 
bontható. 
A vegyelemzés következő eredményre vezetett: 
bórsav.16.09 
Yasoxyd .... 39.92 
vasoxydul .... 12.46 
magnesia . . ; . 31.69 
100.16 
Egyes példányokban a mangán nyoma is találtatott. 
Ebből a ludwigit vegyképlete lenne: 3 MgO.; B, 0 3 
-f- n (Fe 0 Fe. 2 0 3 ), n érteke nagyobb egynél. 
Eddig egyszerű kísérletek által, még nem sikerült az 
ásvány coustitutiöját eldönteni, azaz meghatározni, váljon ezen 
ásvány molecular-vegy vagy isomorph elegy-e ? 
