88 
Teluit a mész és timföld eltávoztak s magnesia, kovasav 
és vasoxydul foglalta el helyüket. 
Ezüst, vörös ezüstére után. Az áljegec, mely 10 mm. kosz- 
szil, 10 mm. széles és 6 - 5 mm. vastag Pfibramról származik. 
Proustit, stefauit és argentit után. 
Markasit, bournonit után. 
Ilynemű áljegec is uj és szintén Pfibrámról származik. 
Markasit, chalkopyrit után. Markasit, magneskovaud után. 
Az áljegec Dognácskáról származik. 
Végre Sillem ismertetett pyritet markasit után Rodnáról. 
8) Nőtizok. 
Galíciában, Stebniken az ottani auhydrit és koséban 
polyhalit találtatott. Lili M. 
Doelter egy lienzi porphyritet ir le, melynek ásványtani 
alkata a következő: szürkebarna, finomszemcsés alapanyag¬ 
ban 1—3 mm. hosszú tejfehér földpátjegecek, nagyobb fekete¬ 
barna amphyboltűk és nem kevés biotit van beágyalva. A 
kőzet szövege porphyros. Szerző e kőzet megnevezésére a 
palaeo-andesit nevet ajánlja. A kőzet a mikroskop alatt 
különben igen hasonlít a magyar amphybol- andesitekkez. 
Frenzel Freibergben, Leonhard évkönyvében 1873. pag. 
799 tellurbismutot ir le a Bánságból. Zepharovich lexi- 
conjában ezen előjövetelről nem tétetik említés, mi által ez 
előjövetel kétessé vált. Fanser úr most tudatja, hogy tellur- 
bísmut Oravicán találtatott. Különben Cotta tesz említést, ter¬ 
més- tollúiról, az oravicai Erzsébet tárnából, mi annál érde¬ 
kesebb, mert ezen ásvány eddig csak Erdélyből ismeretes. 
Küstel ur által San Franciscóból megismertetett termés tellur 
t,. i. nem annak bizonyult be. 
Zerrenner C. több érdekes ásványról tesz említést, 
névszeriut: wulfenitről Pfibramról, hemimorphismusa vé¬ 
gett érdekes; baryt Píybramról, összalaklata végett; bi¬ 
zonyítja továbbá, hogy Babanek ur által közölt- álje¬ 
gec pyrit eugenfény után, markasit; ezen érdekes elő¬ 
jövetel Pfibramról származik ; a trestyai calcedont, csiszola¬ 
tok vizsgálása folytán nem tekinti áljegeceknek ; újabb gyö¬ 
nyörű szinii, Libetbáuya és Jastrabáról kikerülő l’aopálok, 
