99 
a légben a ccP oo lapon keresztül csupán egy és pedig igen 
excentrikai karikarendszert láttatnak. 
Röviden a következőkben vannak összefoglalva a kettős 
fénytörési főtünemények, melyeket az álhit, oligoklas, labrado 
rit és anortbit mutat légben vagy olajban. 
1. A1 bit. Az optikai tengelyek hegyes szögének mindig 
positiv bisséctrixe a oP A 00 Pco hegyes élszög (86° 25)' 
felé emelkedik a coPoo normáljával vagy 15°, s a oP nor- 
málejával vagy 78° 35' szöget képezvén körülbelül. 
Azon sík, mely az optikai tengelyeket magában fjglalja 
a <x> Pco hasadási irányt egy oly vonalban metszi, mely kö- 
rülbelől 20° szöget képez rV /\ go Pco éllel; — 96° 28' a 
oo Pco A oo'P mellső éllel. 
Hogy az optikai tengelyek síkjára és a hegyes bissec 
trixre normál lapokat kapjunk, az ikerlemezektől co Pco irá¬ 
nyában megszabadítván, a hegyes oPAcoPco él oly mődon- 
tompitaudó el, hogy e tompító lap körül belől a következő szö¬ 
geket képezze: 
101° 2(3' oP, 164° 59' aoPoo, 125° 20' oo'P lappal. — 
Olajban, a polarisatio síkjától 45 fokra fordítva, a lryperbola 
körül, mely a karikarendszerek egyikét átszeli, élénk szin- 
szegély mutatkozik, mig ellenkezőleg a másik rendszer byper- 
bolája körül alig vehetők ki; annyit azonban helyzetüknél 
fogva mondhatni, hogy a tengelyek rendes dispersiója q <j v , 
mikről a tett mérések is tanúskodnak. A tengelyek látszóla¬ 
gos szétágazása eléggé állandó ugyanazon példány külön¬ 
böző tájain, de a lelhelyek szerint némi különbség fordul elő. 
A polarisátió-sikkal egyközösen vagy arra függélyesen 
az egyik karikarendszer fekete karja élénk szinti szegélyt mu¬ 
tat, kéket az egyik s sárgavereset az ellenkező oldalon ; mig 
a másik rendszer ellenkezőleg nem mutat egyebet, mint kékes 
szint mind a két oldalról, tehát jelentékeny dispersion in¬ 
éi in ée tüneményével van dolgunk; de azt bajos eldönteni, 
hogy az egy gyenge dispersion horizontale- vagy egy 
csekély dispersion touruante-;al van-e combinálva. 
9* 
