100 
2. 0 1 i g ok 1 a s. A bissectrix p o s i t. i v, mely rendesen 
az optikai tengelyek tompa szögéé, és csak néha egy és 
ugyanazon, de kevés szánni példányok különböző táján a he¬ 
gyesé, a tompa oP A <*> Pco (93° 50') élszög felé emelkedik, 
és körülbelől a következő szögeket képezi: 
18° 10' normállal co Pco -kéz ; 68° normállal oP-hez. 
Az optikai tengelyek síkja a oo Pco lapot egy oly vo¬ 
nalban metszi, mely oP A co Pco éllel egyközös. 
Az optikai tengelysikra és a p o s i t i v bissectrixre nor¬ 
mál lemezeket készítendők, a tompa oPA co Pco élre egy 
oly lapot kell köszörülnünk, melynek liajlása 112° oP; 161° 
50' cc Pco ; 126° 55' coP' laphoz. 
Olajban, a polarisátió síkjától 45 fokra fordítva, jól el¬ 
vált színek foglalják el a hyperbola külsejét és belsejét mind 
a két karikarendszerben ; erősségük közel ugyanaz, valamint 
sorrendjük is s ebből a rendes dispersióra nézve q < v 
tűnik ki 
A polarisátio-sikkal egyközösen vagy arra függélyesen 
gén feltűnő dispersion tournante látszik, ahhoz nagyon 
gyenge inclinált dispersio csatlakozván. 
A negatív bissectrix körül, oPA 00 ? 00 éllel egykö¬ 
zösen, a rendes dispersio p>n, és abban egy erős horizontál 
dispersiot inclinált dispersio nyomával könnyű felismerni. 
A tengelyek látszólagos szétágazása, mely úgy mint az 
orthoklasnál, változ k a leihelyek szerint, tőleg változik ugyan¬ 
azon példány különböző tájain is. A mi a többi triklines föld- 
pát optikai tengelyétől különösen megkülönbözteti, ez azon 
csekély különbség, mely a bissectrixek körül észrevehető. 
Eddig 8 esetben a hegyes bissectrix mindig negatív — és 
4-ben majd negatív majd positiv volt 
3. Labradorit. A hegyes szög bissectrixe mindig po¬ 
sitiv, s a tompa oPA 00 ?^ (=93° 20') él felé emelkedvén, a 
következő szögeket képezi körülbelül: 
30° 40' normállal ooPoo-re ; 5(5° normállal oP-re. 
Az optikai tengelyek síkja ooPoo lapját egy oly vonal¬ 
ban metszi, mely a következő szögeket adja: 
