102 
sátio-siktól 45° fordítva, és egy igen erős dispersion incli- 
née ezen síkra függélyesen vagy avval egyküzesen. 
A tengelyek látszólagos szöge ugyanazon példány kü¬ 
lönböző táján eléggé állandónak mondható. 
Ezen uj tényekből kétségbe nem vonhatólag következik, 
hogy a láb r adó rí t, melynél az optikai tengelyek sikja, és 
a positiv hegyes bisseetrix mindenkor ugyanazon tájékozást 
£>e mutatják, nem tekinthető úgy, mintha az albitnak, mely¬ 
nél a hegyes bisseetrix positiv és anorthitnak, melynél az 
negatív, s mind a kettőnél q<v, keveréke volna. Ha Sé. 
narmont kísérleteit a kálium és ammonium seignette-só kry 
stályok keverékeivel tekintetbe vesszük, látható, hogy a két 
optikai tengelyű testek kristályodott keverékei, ha mér¬ 
tanilag isomorphok is, de optikai tulajdonságaikra nézve el¬ 
lentétesek egész tömegükben, és nemcsak a lemez 
egyes helyein mutatnak az optikai tengelyek szögében és 
helyzetében olyan változást, mely a keverékben uralkodó vegy illet¬ 
nek igyekszik megfelelni. 
Az oligoklast illetőleg, dacára azon nagy szabályta- 
anságuak, mely az optikai tengely szögében észlelhető, és 
dacára hogy hegyes bisseetrixe majd negatív majd posi¬ 
tiv, szintén nem könnyen engedhető meg azt álhit és anorthit 
keverékének tekinteni, mert ámbár a háromhajlású kristályok¬ 
ban semmi erőltetett viszony siucs a symmetria által a kri¬ 
stálytani tengelyek és a bisseetrixek helyzete között, ezen 
bisseetrixek sikja és az optikai tengelyek mégis ugyanazon 
tájékozást mutatják minden eddig vizsgált oligoklasbau ; sőt 
inkább egy és ugyanazon kristályos tömeg különböző részei¬ 
ben mutatkozik főleg a két bisseetrix megfordulása és külö¬ 
nösen oly esetben, midőn ezen tömegek szabálytalanul behe¬ 
lyeződött lemezeket foglalnak magukban. Nem ritka eset az 
orthoklasnál különösen a hammondi lo x ok las ugyanazon kry- 
stálylapjai szomszédos tájain, noha az ismert három vegyelemzés 
szerint az összetétel állandó, egészen analóg változatosságot 
találni, mint a melyről imént volt szó. Nagyon valószínű, hogy 
azon módosulatok, melyeket a földpátok bizonyos optikai tu- 
lajd onságainál találunk, inkább physikai, mint chemiai elvál- 
