31 
egyedül Borislawon találni kiaknázásra érdemes naphtameny- 
nyiségeket 16 és 20 öl mély aknákban, más helyeken 35— 
80 öl mélységre kell lehatolni, hogy dúsabb források éresse¬ 
nek el. A magyarországi petróleum 0*900, a gácsországi 
0880 fajsiilyt mutat fel, a magyarhoni tehát jobb mi¬ 
nőségű. 
A petróleum-tartamú rétegek Luchnál nem végződnek, 
hanem széles övként Zemplén, Ungh, Beregh és Mármaros 
megyék területeire terjednek ki, (Mármarosban, Huszt, Király¬ 
mező és Dragomerfalu vidékén.) de a petróleum nem csak 
felső Magyarországban jön elő, hanem más, sokkal délibb 
fekvésű területeken is, u. m. Pekleniczán Zala megyében és 
Moszlavinán Verőce megyében Horvátországban, mely két elő- 
jövetel már 1788-ban Win téri által megvizsgáltatott. 
Ezekből kitűnik, hogy a Sz.-István korona területén, és 
kivált a Kárpátok déli lejtőjén szintén mértföldekre terjedő 
kőotaj-tartalmú rétegek fordulnak elő, melyek kőzettani és 
települési viszonyaiknál fogva a gácsországiakhoz nem 
csak hasonlók, hanem valószínűen azoknak déli folytatását 
képezik. 
A naphta előjövetel nagy területét szem előtt tartva, fel¬ 
tételezhető, miszerint a kőolaj képződéséhez való anyag a mély¬ 
ségben összefüggően telep-formán jön elő; ezen lerakodmány 
eddig még eléggé feltárva nem lévén, csak mélység furatások- 
kal fog megnyittatni 
Mielőtt értekezletemet befejezném, érdekes lesz a naphta 
képződését is megérinteni. 
A kőolaj kétségen kivid levegő elzárása mellett organi- 
cus anyagok elkorhadásából ered; ezen vegyfolyamnál a gá¬ 
zoknak képződése magától értetődik, és nagyszerű nyomás 
alatt azok kőolajjá tömörittetnek, melyből további élenyítés 
folytán földgyanta lesz. 
Előjövetelére nézve a petróleum háromféleképen mu¬ 
tatkozik : 
1-ször. Keskeny csatornák által egymással összefüggés¬ 
ben álló üregekben. 
