25 
és finom szemű, nemely helyt nagyon kovás homokkő kibúvá¬ 
sokban mutatkozván, Stavnától kezdve váltakozva csillámos 
agyagpalákkal jön elő, és Voloszánkáig folytonosan úgy mond¬ 
hatni Gácsország typicus olajrétegei közt találjuk magunkat. 
Voloszánkától ejsz.-nyugatnak, Bisztra felé és Luchon 
alól, a lubenszki patak mentén mindenütt ugyanezen réteg- 
csoportot találjuk. 
A Stavna és voloszánkai vonalon, közvetlen az Ungh 
balpartján, Luchnál vannak a kincstár furatásai; Voloszánkán 
a fűrészmalmon túl kezdve majdnem Stavnáig az Ungh med¬ 
rében a rétegek kitünően fel vannak tárva, s közvetlen a fú¬ 
rások mellett a viz felülete a rajta levő petróleum következ¬ 
tében szivárvány-színekben ragyog; ez és számos más tünemény 
azt bizonyítja, hogy ezen terület nagyobbszerü széthelyezések- 
nek volt alávetve. 
A homokkő és agyagpalának csapása 
10—ll h szerint, dülése hol éjsz.-k., hol pedig 
dél-ny. felé 45—80 fokkal vétetett fel; a világos 
szürke, finom szemű homokkő 2“ —3', a csillámos fekete 
agyagpala 2“ —2 1 / 2 ' vastag váltakozó rétegeket képez, 
és kiváltképen a luchi hídon alól, az Ungh jobb partján 
gyönyörű szelvényen, fekete gyantás palák alakjában, felváltva 
sphaerosiderit telepekkel jön elő. (A sphaerosiderit horg-érc 
tartalmúnak (Galmei) látszik.*) 
A Stavna, Luch és voloszánkai vonal, a lyubenszki és 
bisztra völgyek naphtára való kutatásokra nagyon is érdemes 
területek, és nem mulaszthatom el ez alkalommal felemlíteni, 
miszerint Markos György unghvári jószágigazgató urat illeti 
az érdem, hogy a magas kormány figyelme az ország ezen 
kincsének emelésére irányoztatok, melynek következtében az 
ügy fontosságának elismerése mellett a Luch területén való 
kutatás lön elrendelve. 
Az e területen lemélyesztett fürlyukak 8—20 öl mélység¬ 
ben jöttek petróleumra, és tova mivelve annak mennyisége 
fokozódott; a fúrlyukak (1. térkép) igen célszerűen a dűlés 
irányában hajtattak le, és pedig a '"Gácsországban divó mo- 
*) Számos vetődésük a terület széthelyezéséről tanúskodik. 
