24 
ezen rétegeknek dőlése megegyezik a mész dőlésirányával s 
a kőzetkövületeket nem mutatván fel, kőzettanilag a neocom- 
szinthez sorozandó. 
Ezen meszek és márgák Perecseny fölött mészégetéshez 
szolgáltatják az anyagot; a márgák vízálló-tulajdonságuknál 
fogva a cement-gyártáshoz alkalmasak, és kivált a szürkés 
féleségek a kufsteini cementhez hasonlítván, a természetes víz¬ 
álló kőzetekhez tartoznak. 
Innen tovább már kizárólag a kárpáti homokkő uralko¬ 
dik, fölötte az Unghvölgy hosszú mellékvölgyeiben szórványo¬ 
san, kisebb területekre szorítkozva a harmadkori képlet mint 
lágy homokkő, márgapala és agyag szerepel, és sok helyen 
e váltakozó rétegsorozat közé lapos sphaerosiderittelepek is 
berakodvák. 
Dubrinicsnál, az Ungh jobb partján, a már régóta isme¬ 
retes porcellánföld jön elő, mely mind mennyi- mind pedig mi¬ 
nőségileg nagyon is figyelembevételre érdemes anyagot képez. 
A porcellángyártás és tűzálló szerek előállításához kitű¬ 
nően alkalmas lévén, ezen kincs már régóta értékesítésre vár. 
A kaolin finom szemű, földes krétafehér agyagrétegekkel 
jön elő, és a bécsi volt cs. lcir. porcellángyár számára an¬ 
nak idejében aknaszerűen le is míveltetett. 
Dubliniestül éjszaknak, és a Turia patak mentén, Kis- 
turiczától felfelé a lumsuri fürdőig, gyakran mutatkoznak ho¬ 
mokkőpadok váltakozva kékes márga és vörös agyaggal; 
e rétegeknek csapása nyugot-keletnek, dőlésük pedig, többnyire 
igen meredeken éjszak-keletnek vétetett fel. Nagy-Bereznától 
kezdve felfelé, az országút mellett az olajrétegeket jellemző 
homokkő fordul elő; Knyahina vidékén opsidianok mutatkoz¬ 
nak és Szolyvával szemben egy sósvízforrás is létezik. A 
kosztrina-oblasnál tömegesen kibúvó homokkövek valószínűen 
már az olajkőzetcsoporthoz tartoznak, ezek meredek sziklákat 
képező tömör mészpadokká feltornyosulva, nagyon feltűnők, s 
a mármarosi krétaképletekben előfordulókkal tökéletesen azo¬ 
nosak; említést érdemel még egy, a viszokai völgyben állító¬ 
lag előforduló jódtartalmú forrás. 
Kosztrinától Stavnáig ezen, hol szürke, hol barna, durva 
