22 
Ezt előrebocsátva, a mellékelt térképen levő szelvényre 
vonatkozhatom. Unghvár vidékén és innen éjszaknak majdnem 
Perecsenyig mindenütt túlnyomólag trachyt, trachytbreccia és 
trachyttufa képezi a széles völgymedencékben lerakódott dilu- 
vium- és alluvium-képleteknek alapját; e trachyttufában fész¬ 
kekben és vékony erekben előforduló vasopál és limonit a 
Turia-remetei volt vasgyárnak képezte olvasztási anyagát. 
Domakidával szemben, a falutól nyugatnak ilynemű, igen 
silány limonit külvájasilag le is lett mívelve. 
A trachyt és trachyttufa főtömegének dél-nyugati kifutásai 
lapos teknőket alkotnak, melyekben Felső-Némethi és Husták 
vidékén két akna kőszénre lön lemélyesztve ; a mellékelt át¬ 
metszet (23. lap) az átfúrt rétegsorozatot mutatja. 
Az első akuában csakugyan 18' vastagságban keskeny 
kőszénrétegek (harmadkori barna kőszén) és gyenge, a leve¬ 
gőn szétmálló lignit, tufás anyaggal jön elő. A csapásirány 
felvehető nem lévén alkalmasint a Cziganocz és Szerednyén elő¬ 
forduló lignit- és barnaszéntelepek irányával (8—9h) egyezik, 
miután valószínűleg azokkal ha nem is áll összefüggésben, egy¬ 
korú képződéseinek látszik lenni ; a dőlés dél-nyugatnak cse¬ 
kély eséssel mutatkozik. 
A sivori patak mentén egy szilárd, tömör, quarzdús tra¬ 
chyt-kőzet jön elő, mely a patak bal partján többnyire földpát- 
dús trachytokat képezve, a jobb parton fekete, szarufényledús 
és delejvasat tartalmazó kőzetekkel meredek sziklákat képező 
kibúvásokban mutatkozik, e kőzetekben réz- és aranytartalmú 
telérekre régi időkben báuyamívelet is létezett ; szarukőféle 
kőzetek kisérik a trachytokat, melyekben vaskovand (Pyrít) 
észlelhető. 
Szelvényünkön szemcsés, világos veres, krinoiddús Has- 
mészkő képezi a legrégibb kőzetet, mely Perecseny fölött fel¬ 
tűnik és Rybár István tanár úr felvétele szerint Uj-Kemencén 
is mutatkozván, keskeny szalagként éjsz-nyt-felé húzódva, 
40—50° éjszaki dőléssel vékony padokban még Benjatina és 
Váralján is részt vesz a terület alkotásában, és melyben nem 
ritkán brachiopodák jönnek elő. A mész-vonulatot váltakozó 
rétegekben veres és világos szürke, márgás lueszek kísérik; 
