4 
ték —beleértve a trachyttuffot is —korra nézve Összetartozó 
egészet képeznek, arra Wolf ur is utalt, és hogy az egyes ta¬ 
gok előjövetele oly szakadozott, azt ama trachyt kitörések 
okozhatták, melyek anyaga Borossebes, Joszáshely és főleg 
Halmágynál keresztgátakat alkotott, melyeken át a Kőrös csak 
hosszabb idő alatt törhetett magának utat. 
Hogy ez az eruptiókat követő lerakodásokra lényeges be¬ 
folyást gyakorolt, az kétségtelen. 
És valóban, mig Boros-Sebes alatt a legifjabb lerakodá¬ 
sok az alföldi síkságéival sokban egyeznek följebb már 
sokban elütnek azoktól, ha a Lááz, Krokna és a Dics 
közti tályagot levéllenyomatokkal és Melanopsidákkal és 
a Fénes melletti durva kavics rétegeket, mint legfelsőket 
tekintjük, az áradmányt nem tekintve. A leghatalmasabb 
mészpadok ugyanitt és Boros-Sebes körül fordulnak elő ; 
Halmágy körül ismét csak a sarmát rétegek képviselői jelent¬ 
keznek, mint ezt Stur D. ur „Die Geol. Beschreibung dér Herr- 
schaft Halmagy 1868.“ című értekezésében bizonyítja s Kőrösbá¬ 
nya vidéke, mint említők ismét az alsóneogen tályagot bírja. Egy¬ 
általában hol a trachyttuff hatalmasan van kifejlődve ott min¬ 
den más réteg alárendelten jő elő. 
Mindezen neogen lerakodások, melyek korsorozatát Pe- 
ers talán nagyon is hosszúra tette, igen laposan terülnek el 
és csakis a régibb hegyoldalok közelében kezdenek ezek felé 
emelkedni s ez által világosan kitüntetik, hogy a völgy e kor¬ 
szakban már mint messze benyúló öböl létezett, melyet azon¬ 
ban az eocen korszak meg nem talált itt, eddig ugyanis e tá¬ 
jon a mediterrán emeletnél régibb harmadkori nyomokra nem 
akadtak. Peters emlit ugyan Kőrösbánya vidékéről nummulit 
nyomokat, melyek kőzete azonban már az erdélyi érczkegy- 
séghez tartozván a halmágyi fölső krétával egyetemben egé¬ 
szen más vonulattal bir. 
Az általa Taucz és Kresztaménes körül kijelölt quarcz- 
homokkő, mely úgy látszik geneticus összefüggésben áll a 
Hegyes palás porphyrjával, kétségkívül régibb korú, azonos 
lévén ama quarcz homokkővel és quarzittal, mely Agrisnál és 
Dézna környékén a sötét trias ? mészkövek feküjét képezi és 
