2 
úgynevezett Hegyes-Drocsa hegységben geológiai tekintet¬ 
ben igen hiányosan van ismerve. 
Ugyanez áll, noha kisebb mérvben a Pless-kodru hegy¬ 
ségről és a fehér Kőrös-völgy közbeueső részéről. 
Annál felötlőbb ez, mivel a kapcsolatban álló erdélyi ré¬ 
szek a bánáti és bihari hegységek Hauer és Stache, Kuder- 
natscli és Peters nagybecsű művei folytán eléggé ismertek. 
Beudant, Ború, Esmark, Kölesen, Fridvalszky, Partsch, 
Boné s mások, kik részben az erdélyi érczhegységet vizsgál¬ 
ták, szintén nem jutottak e hegységbe, s maga Wolf ur is, ki 
az átnézeti fölvételt létesité e vidékről a bécsi birodalmi föld¬ 
tani intézet részére 1860-ban, csak rövid ideig időzött ebben, 
főfigyelmét a fekete Kőrös völgye igényelvén. Ennek követ¬ 
keztében csakis elszórt rövid adatok léteznek e tájról Beu¬ 
dant és Peters műveiben, Wolf jelentéseiben és Cotta tanár két, 
a magyar, erdélyi és szerbiai ércztelepeket leiró munkájában. 
Ambros kőzettérképe a nagyváradi kerületről bírja még a 
legtöbb közvetlen észlelést, mely azonban csak kézirat. 
E hegység alja szolgálván lakhelyemül, több éven át ér- 
lelém a vágyat annak belsejével megismerkedhetni, ez év nya¬ 
rán hosszabb idő állt rendelkezésemre, melynek nagy részét 
kirándulásokra forditám, és megkísérlém tanulmányaimat, me¬ 
lyeket a földtanból szerzék önállóan érvényesíteni ; miután 
Peters tanár művét Rézbánya vidékéről a helyszínén tanulmá¬ 
nyoztam, előbb a Hegyes-Drocsa hegység zömét, azután a 
Piatra Álba — kapruczai kréta- és kárpáthomokkő sediment 
vonalát és az ettől délkeletre eső amphiból kőzetű tömeget, s 
végül a Boros-Sebes, Dézna és Joszáshegy közti neogen lera¬ 
kodásokat látogatám meg. 
Legyen szabad itt is köszönetemet fejeznem ki ama pár¬ 
tolás és támogatásért, melyet minden részről tapasztalni sze¬ 
rencsés valék; főleg Aradmegye tek. alispánja Tabajdi ur, és 
az első erdélyi vasút főigazgatósága igen megkönnyiték kirán¬ 
dulásaimat. 
Jelen alkalommal azon neogen lerakodások rétegviszo¬ 
nyát óhajtom általánosságban pár szóval vázolni, melyek a 
