105 
az éjszaki Bakonynak közepét elfoglaló medencét fog köríti 
A hatalmas töltés nyugati és éjszaki része az én területembe 
esik, keleti fele Bodajk, Teés, Lókut határán délnyugatnak 
vonul s ott a Szt. Gaál és Város Löd közt föllépő fődolomit 
délről részben bezárja e magas medencét, mig éjszakra Nana 
és Jásdnál közlekedik a magyarországi felső-vagy kis medencé-. 
vei. Azon medence széleit a felső triaszi fődolomit és a felette 
következő dachstein-mészkő képezi ; melyeket aztán befelé a 
lias, jura-, kréta- és a harmadkori képletek rétegei kitelte - 
nck. A medence nyugati szélének legmagasabb része téridé 
temen a körülbelül 1200'-nyi magasan fekvő porva-borzavári 
völgy, mely kiválóan liás és jura-képletű rétegekkel van ki¬ 
töltve s csak alárendelten harmadkori rétegekkel, csak Zirz 
határából nyúlik beléje már a felső neocom caprotina-mész. A 
völgy alján az említett másodkoru rétegek számos elszigetelt 
részletkékben vagy éles gerincű szirtek gyanánt buknak elő 
a harmadkori s főkép diluviál takaróból, de a völgy lejtőin 
s a körülövedző hegyeken, igy a Kőröshegyen (2238'), a Kék¬ 
hegyen s a Kardosrét és Bakonybél felé emelkedő, kevésbbé 
magas hegyeken (Bocskorhegy, Kardosrét és Borzavár kö¬ 
zött) összefüggőbben s nagyobb tömegekben fordulnak elő s 
részben az említett töltés kiegészítéséhez is hozzájárulnak. 
A fődolomit és dachsteinmész töltése a központot ké¬ 
pező Kőröshegy tömegéből éjszakkeletnek és délnyugatnak 
széles vonulatban folytatódik s mindkét irányban még terü¬ 
letemen belül a harmad- és negyedkori képződmények alá 
jut; nyugatnak pedig jó messze a sikba követhető, hol szám¬ 
talan apró szigetecske, kőorom és szirtgerinc alakjában ke¬ 
resztülüti még a felső kréta,- harmadkori és diluviál képződmé¬ 
nyeket, s itt egy második, a főemelkedéssel párhuzamos 
emelkedésnek (Aufbruch) tekintendő. A krétaképletnek csak 
felső része lordul elő területemnek nyugati részében, s a fődo¬ 
lomit s dachsteinmész vonulattól csaknem derékszög alatt a 
szikla kinyúló gerinceket képez, Ugódnál, Homokbödögénél, 
Tapolcafő és Iharkút puszta közt, Jákónál és végre Polány- 
nál. A Tapolcáidig elnynló gerinc legtovább előretolt része 
területem másodkori képződményeinek. 
