107 
fedüje, a hol megvan, rendesen a dachsteinmész, melybe lassan 
átmegy és mclylyel tökéletesen azonos vétegességgel bir. Tiszta 
rétegességet csak kevés helyen figyelhettem meg, és pedig: 
Fenyőfő és Porva közt az országút közelében: 10° ÉKK. 
A Gerence völgyében, a Szarvad árok elején 10° ÉNyNyNy ; 
Németbányánál a Szálláshegyen 20° ÉNy. 
És a mellékvonulatban Ugód mellett a poros-lődi úton 
feltárva: 15° DNy. Ezen dőlési irányok az ugyanezen helyek 
közelében kifejlődött dachsteinmészével tökéletesen megegyeznek. 
A fővonulat éjszaki végén, Fenyőfőnél és Oszlopnál közvetlenül 
a nummulitmész rétegei fekszenek rajta. Egyéb helyeken az 
általános diluviál takaróból emelkednek ki gerincei és kúpjai. 
A nagyobb összefüggő dolomithegyek majd mind erdővel bo- 
ritvák s csak a meredekebb lejtőkön és a völgyek alján gyűl 
meg annyi dolomitdara. hogy a növényzetnek fejlődését gá¬ 
tolja, az apró gerincek és kúpok azonban, különösen a mel¬ 
lékvonulatban többnyire kopárok és darával fedettek. Kinyúló 
festői alalczatú sziklacsoportozatok gyakoriak, különösen fel¬ 
tűnők a Gerencze völgyében, a Pápalátó kövön, a pápavári 
hegy éjszaki lejtőjén, az úgynevezett Köves-utón, és legdélibb 
végén a Hajszabarna hegynek éjszaki lejtőjén emelkedő ilyen 
szirt csoportok. Az utóbbi hegy dolomitja egy kis száraz bar¬ 
langot is rejt magába. 
Kövületeket területemen belül sehol sem találtam 
a dolomitban. 
2. 3)aclistelii-mészkő (Itliáfi emelet). Elter¬ 
jedése. A dachstein-mész a fővonulatnak csúcsain és gerin¬ 
cein és annak keletnek fordult lejtőin az uralkodó kőzet; en¬ 
nek, valamint a lias- és jura-rétegeknek másodkori föllépése 
arra mutatna, hogy a rétegek általános dőlése itt keleti és 
nem nyugati, mint a Bakony legnagyobb részében. 
Legnagyobb összefüggő tömegben Kardosrét-, Fenyőfő 
és Bakony Szt. Király között van a dachsteinmész kifej¬ 
lődve, a Czulia folyó melléke, Kardos rétnél a Bocskor-hegy 
éj szaki folytatása Csesnek felé, a Gerendavágás hegye (1310) 
Csesznek felett a sziklás Várhegy és a Parrás hegye, Bakony 
Szt. Király és Fenyőfő közt a Zörögőhegy (12300 tömege a 
