108 
kiválóbb pontok. Elszigetelt részletben kibukkan Oszlopnál a 
kőhegy tömegében is. 
Ezen főtömegen kívül az egész fővonulat keleti csúcsain 
és lejtőin jelentkezik s hol keskenyebb, hol szélesebb szegély 
alakjában végignyúlik egészen a tisztán fődolomitból álló pá¬ 
pavári hegy lábáig. Legszélesebb ezen szegély a vonulat kö¬ 
zepén, hol a Körös hegy (2238') alapját és a Parajos hegy 
(1873') egész tömegét képezi. 
Nevezetes még nehány apróbb részlet kibukkanása Kop- 
pánd és Homokbödöge között, mely a fővonulattól párhuzamos 
irányú második emelkedésnek (Aufbruch) felel meg. A Som¬ 
berek (1318') hegyen Koppándnál és a Szárhegyen Ugódnál 
tekintélyes tömegeket képez. Tovább délnek is találkozunk 
még egyes igen apró szilijeivel, igya teveli Sédben ésajákói 
völgy alján. 
Rétegzeti viszonyai. A dachsteinmésznek fekii- 
jét, a fődolomitot, a legtöbb helyen világosan észlelhetni, csu¬ 
pán az apró szilieknél nem jutott az már a felületre. A terü¬ 
let legnagyobb részében tulajdonképi fedőrétegek hiányzanak 
s a dachsteinmész csupasz rétegpadjai közvetlenül a diluviál 
általános takaróból emelkednek ki. Nehány helyen, igy az 
oszlopi kőhegyen, a cseszneki várhegyen, Fenyőfő és Porva 
között néhány helyen közvetlenül nummulitrétegek fekszenek 
rajta csupán a porva-bor. avári völgyet kerítő hegyeken követ¬ 
keznek felette alsó liáskori rétegek. 
Jellemző tömeges, pados rétegei itt is uralkodók, véko¬ 
nyabb táblás rétegek pedig nagyon alárendeltek s ennek kö¬ 
vetkeztében a meredekeid) lejtőkön fülmeredező falalakú ha¬ 
talmas sziklatömegek már messziről elárulják jelenlétét s arra 
utalnak, hogy ott a rétegek fejei állanak ki. Nevezetes e te¬ 
kintetben a Czuha-folyó mentében a Gerendavágás- és a 
Zörögő-hegynek nyugati lejtői és Koppándnál a Somberek- 
hegy keletnek néző sziklafala. 
A pados rétegeknek dőlési viszonyai változók. Lássunk 
éjszakról délnek menve erre vonatkozó példákat. 
a) A fövonulatban : 
