113 
2. Tömör husvörös, táblás 
mészkő uralkodólag cepha- 
lopodákkal, köztük Arietites- 
ek; a Kőröshegy ormán. 
3. Brachyopodadús, gaste- 
ropoda- és concliifera tartalmú 
fehér és verestarka erinoid- 
mészkövek (jelleges hierlatzi 
mészkő) a Kőröshegy déli 
és délkel, lejtőjén s ormán is, 
és a Kékhegyen. 
Mind a három szintáj az alsó liast képviseli. 
4. Szarukőtartalmú vöröses 
vagy szürke — néha márgás 
mészkő. Kövületeket nem ta¬ 
lálván benne, korát illetőleg 
határozottan mit sem mond¬ 
hatni ; valószínűleg azonban 
liaskori még. 
Ezen négy szintáj rétegeinek föllépéséből és dőléseiből a 
Kőrös- és Kékbegyen igen valószínű a Kőröshegynek azon 
rétegszerkezete, melyet az I. átmetszet föltüntet, melyben a 
D ur-dachsteinmészt jelent, a számok pedig az illető szintájakat 
jelölik. 
A szépalma pusztai liasrétegek. Ezen puszta a 
porva-borzavári völgynek déli szélén fekszik és sziklás gerin¬ 
cektől' van környezve. A déli oldalán emelkedő erdőfedett 
Hajmáshegy nagyrészt televénynyel fedett, lejtőin szerteheverő 
színes szarukő a márgás mészkődarabok elárulják azonban a 
szaruköves liasrétegek jelenlétét. Tetején egy kőbánya nyit¬ 
tatván, ezáltal vörös és sárgás szürke szemcsész crinoidmés z 
lett föltárva, melyek 3"—l'-nyi táblás rétegei 10—15° alatt 
D-nek dőlnek. Kövületekből egyes példányokban előfordul'. 
Terebratula ( Waldheimia ) Beyriclii Opp. 
rendtől éjszakkeletre) brachy¬ 
opodadús mészkövei. 
Tömött, hussziuő mészkő 
Úrkút és Kis Löd között, a 
Homorvölgy keleti oldalán, 
Aramon. Conjbearival. 
A Tőzköves hegy tetején 
műt a tk ozó bra ehy opodadús 
kőzet és hasonló mészkő az 
úrkúti erdészlak mellett föl¬ 
tárva. 
10 
