116 
a hegy éjszaki alján egy kis kőbánya által föl vannak tárva. 
Ezen márgából Zsigmondy Béla úr hozott 1871. egy nagy 
Auimonit-lenyomatot. Ezt aztán 3) sötétvörös vasoxydos, táblás 
mészkő követi, mely a hegy déli lejtőjén egy kis kőbánya 
által van föltárva, melynek hányáján nagy mennyiségű, de 
roszul megtartott cephalopoda kőbeleket gyiijték. A hegy te¬ 
tején végre 4) fehér vagy szürke, szemcsés, táblás erinoidmész 
szarukőrétegcsékkel és fészkekkel van kifejlődve, melyben 
apró brachyopodák és Ammonítek nyomait találtam. Az összes 
rétegek 10° alatt DDDK-nek dűlnek. 
A vörös mészkő cephalopodái közt csupán a 
Nautilus Gravesianus d'Orb. fajt lehetett biztossággal meg 
határozni. Az Ammonitek nagyobbrészt aprók, fejletlenek, tisz¬ 
tán csak kopott kőbelek, a miért csak távoli összehasonlítást 
engednek meg ; alakjai közt a következő fajokra emlékeztetők 
vannak : 
Ammonites ( Phylloeeras ) Mimatensis Timi. (? ) 
Ammon. „ heterophyllus Sow. (?) 
Ammon. ( Harpoceras ) Boscensis Tteyn. (?) 
Ammon ( Amnltlieus ) Scilisburgensis Hau. (?) 
Ammon. fimbriatus Sow. (?) 
Orthoceras sp indet. töredékei igen gyakoriak. 
Paul M*) innen az Ammonites discoides Ziet. fajt fel¬ 
említi, mely a felső lias legfelső rétegére utalna ; de az én 
példányaimból következtetve, az nem lehetett úgy megtartva, 
hogy meghatározása biztos lenne s igy a reá alapított követ¬ 
keztetés is megállhatna. Annyit láthatni csupán ezen kis ce- 
phalopoda-faunából, hogy egészen az adnethi rétegek cephalo- 
podáira emlékeztet s hogy ennélfogva a kardosréti vörös mészkő 
az adnethi rétegekkel azonosítható; de hogy a mindenesetre 
középliásnak melyik szintájat képezi, azt a mondottak után 
nem lehet meghatározni. Hogy mennyiben egyezik meg vagy 
különbözik a déli Bakonynak hasonló rétegeitől, az urkuti 
Ammon. Jamesoni és Tözköves hegyi Amur fimbriatus tartal¬ 
mú vörös mészkövektől, azt szintén nem lehet az ismert adatok 
* Verhandl d. k. k. geol. Reichsanstalt 1861—62 228 1. 
