120 
először a fődolomitia (1) érünk, ezt följebb követi a dachstein- 
mész (2), melynek pados rétegei 31° a. DDDNy-nak dűl¬ 
nek. A daclisteinmésznek hátán meglehetősen meredeken emel¬ 
kedik maga a sziklás Szárhegy, mely tisztán hippuritmészkő- 
ből áll. A mészkő nagyrészt fehér, szemcsés és pados rétegeket 
képez, de helyenként rózsaszinti rétegek is vonulnak végig 
azok között. A rétegek dőlése vagy 10° alatt ÉNyNy, tehát 
egészen ellenkező (discordant) a dachsteinmészéivel. A mészkő 
tele van a 
Hippurites cornu vaccinum Bronn. 
apróbb-uagyobb kőbeleivel, melyek azonban a sziláid mészből 
nem fejthetek ki, hacsak töredékekben, de más fajt e töredé 
kék közt nem észleltem. A hippuriteken kiviil előfordult egy 
roszul megtartott 
Pecten sp. is. 
A Szárhegy délkeleti folytatásában a hippuritmészkő 
nemsokára a lösztakaró alá bocsátkozik. 
A vele párhuzamosan emelkedő Durrogóstetőn, mely 
éjszakra nyereg által elválasztva emelkedik, hasonló viszonyok 
észlelhetők, de ennek délkeleti nyúlványán több apró kőbá" 
nya által sárgásszürke, kemény, csengő mészmárga van föltárva. 
Ebben kövületeket nem találtam ugyan, de igen a Durrogós- 
tető éjszaki alján, hol a márga telve van 
Ostrea vesicularis Lám. 
apró nagyobb fénylő héjaival s ezenkívül egyéb puhányok 
nyomai is látszottak. Még tovább keletnek a sombereki völgy 
alján a „Tiszta viz forrás“-nál még egyszer kibukkan ugyan¬ 
ezen márga, a mi világosan azt mutatja, hogy ott a hippurit- 
mész feküjében, de a lösztakaró alatt hatalmasan lehet kifej¬ 
lődve. 
A homokbödögei Sédben, körülbelül a Durrogós- 
tető krétamárgájának csapási irányában a krétamárgának 
egy igen érdekes föltárását találtam a Sédben ásott kút által. 
(Lásd a IV. átmetszetek) 
A kút mellett a hegyoldalban kékesszürke agyag és 
sárgásszürke márga hasadékos palás rétegei bukkannak ki, 
