123 
Kövületet csupán a szürke márgarétegekben találtam s 
ez a jellemző 
Inoceramus Cripsi Mant. 
A régi kőbányában következők a viszonyok. Fö¬ 
lül P /2 öl vastag tömör-mészkőnek, függélyesen hasadozott ; 
rétegpadjai, alatta 1—4"-nyi táblás, szürkéssárga, tömött agyag. 
és mészmárga rétegek váltakoznak s 4° mélységig vannak 
föltárva. A rétegek dülése itten 15° Ny-nak, egyenesen Ta~ 
polcafőnek. Itt is megtaláltam a márgás rétegekben az Inoce- 
rcimus Cripsi nyomait. A bányáktól éjszakra, a Prófouterdőben 
hasonló rétegek bukkannak ki. 
Végre magában Tapolcaion, a Tapolca folyó nagyszerű 
forrásainál újra kibukkannak a krétaképleti rétegek. Itten 
azonban tisztán csak a tömött szürkesárgás mészkő szépen 
elterülő vastagtáblás rétegei vannak föltárva. Dülésük a tó 
partján 25° DNy-nak, a felső forrásnál 15° DNy-nak. A szép 
összefüggő rétegek lapjai maguk képezik itt a domblejtőt, 
melynek hasadékaiból számos helyeken fölbugyog a gazdag- 
forrás s lefolyva rajta azonnal egy jókora tóba összegyűl, 
melynek alját még mindig nagyrészt a krétamészkő képezi. 
A tóból aztán lefolyik a Tapolca folyó. 
Ezen táblás mészkő, diilési viszonyaiból kiszámítva, vi¬ 
lágosan megfelel a régi kőbánya fedii mészkövének; kövületet 
itt nem találtam benne, de az alatta fekvő márga inocera¬ 
mus tartalmára vonatkozólag ezt inoceramus mésznek nevez 
hetnők. 
Ezen érdekes vonulatban tehát föl van tárva a felső 
krétaképletnek egész rétegsora (Lásd a IV. ámetszetet), mely 
ben a mondottak nyomán a következő szili táj álcát különböz¬ 
tethetjük meg alulról fölfelé : 
1. Édesvízi széntartalmú rétegek. 
2. Gryphaea-márga. 
3. Hippurit-mészkő. 
4. Inoceramus márga és mészkő szintája. 
Tapolcafőtől délre, a Szőlőhegy alján és meredek lej¬ 
tőjén kemény, tömör, fehéres vagy vöröses sárga mészkőnek 
hasadékos rétegei állanak ki, melyeknek feküjébén Nagy-Ganna 
