124 
felé szürke palás márga található. Kövületeket nem találtam 
itten, de az inoceramus márga és mészkő csapásába beleesvén, 
ide kell számítanom ezeket is. 
Jákó környékén újra meglehetős terjedelemben találha¬ 
tók a felső krétaképlet rétegei. Tapolcafő felé az út mellett 
(a Tallián majornál) emelkedő Vasgyurkó hegy nyugati fal 
meredek oldalán szürke mészkőnek vastag táblás és hasadékos 
rétegei 25° alatt Ny. felé dűlnek. A mészkőben talált Hippu- 
rites sp. töredékek hovátartozásáról nem hagyott fenn kétsé¬ 
get. A falnak alján a mészkő vékony táblás mészmárga réte¬ 
gekkel váltakozik s aztán tiszta, csengő, sárgásfehér mész¬ 
márga következik, melynek apróbb nagyobb cserepei a begy 
laposán és keleti folytatásában mindenfelé hevernek, déli lej¬ 
tőjén pedig ki is bukkannak és kétségen kívül a mészkő fc- 
kiijében vannak. 
A Jákó alsó vége felett emelkedő sziklás gerinc hasonló 
szerkezetű, nyugatnak fordult meredek oldalán a hippurit- 
mészkő rétegpadjai, keleti lankás lejtőjén pedig sárgásfehér 
palás márgarétegek vannak a felületen. A mészkőben Sphaeru- 
lites-ek nyomait a márgában pedig a 
Spondylus cfr. stricitus Lenn. 
egy példányát találtam. 
Jákó déli vagy felső végén azonban még határozottab¬ 
ban vannak kifejlődve az említett rétegek. A falu legfelső 
utcája végén, a házsor előtt lenyúló árok alján ugyanis szép 
rózsapiros krystályos mészkőnek rétegpadjai buknak elő, melyek 
telve vannak a 
Sphaerulites ancjeoides Lapeyr. 
kőbeleivel, melyek azonban csak töredékekben üthetők ki be¬ 
lőle. Keletnek, a Hallgatóhegy alján pedig ismét a krétamárga 
van kifejlődve, de kövületek hiányzanak itt is. 
A „hegyi szántóföldek (Bergackcr) 44 nevű hegynek éjszak¬ 
nyugati lejtőjén az említett palás márga hatalmasan ki van fejlődve 
és igen jól föltárva. Itten nagy mennyiségben tartalmazza a 
Gryphaea vesicularis Lám. 
és egy Ostrea sp. jól megtartatott héjait, miből világos, hogy 
Jákó körül csak a Gryphaea márga szálfájával van dolgunk. 
