127 
2. U eber einige Trachyte des Tokaj-Eperjeser Gebirges, v. dr. 
C. Doelter. 
3. Ueber die Bezeichnung dér bexagonalen Krystallformen, v 
P. Groth. 
4. Vorlaufige Mittheilnng über ciné neue circularpolarisirende 
Substanz, v. dr. C. Hintze. 
5. Ueber Mispickel vöm Leyerschlag in dér Zinkwaud bei 
Schladrning, v. J. Rumpf (kőmetszetű táblával). 
6. Analysen aus dem Laboratórium des Herrn Profes. E. 
Ludvvig. 
7. Ckemische Analyse einiger Wasser von Baden bei Wien, v. 
L. Sipőcz. 
8. Notizen: Luzonit; — Nachtragliches über dem Meteorstein- 
fali von Orvinio. 
1. Spitzberga nyugati partján Drasche 1873. nyarán pet- 
rographiai, geológiai ész'eleteket tett, melyek folytán kiderült, 
hogy mig a szomszéd Norvégia sedimentaer rétegekben igen 
szegény, Spitzberga főleg ezekből van alkotva; Skandinávia jege 
ces kőzetei itt igen gyérek. Sikerült c szigeten a kőszénré¬ 
tegektől kezdve föl a miocén korszakig minden formátiót meg¬ 
találnia. 
Könnyebb áttekintés végett az észleletek a formátiók 
kora szerint rendeztelek. 
Spitzbergában az összes formátiók alapját gneisz, gránit 
és jegeces palák képezik, de gyéren lépnek fel. 
A gneisz és gránit sok helyen átmennek egymásba, és 
váltakoznak csillámpala és mészkövekkel. Ebben zöld tömői' 
gránát (allochroit) és finom szálkás, fénylő tremolit találtatott; 
itt-ott a gránát-jegecekben is lép fel. 
A gneisz sokhelyen quarz-syenit által van áttörve, mely¬ 
ben szép titanit mint vendégásvány fordul elő. 
Az üledékes kőzetek legrégibb képződménye a (Nordens- 
kiöld által igy elnevezett) Hecla-Hook-formátió, a mely szürke 
meszek, tömör quarzit és többnyire sokszínű márga-palák- 
ból áll. 
A kőszénképlet kivétel nélkül a marin szén-mész által van 
képviselve, mely a szigeten nagy elterjedést mutat. 
