128 
A trias hasonlóképen nagy kiterjedésű és többnyire za¬ 
vartalan fekvésű. Ebben sauriák maradványai találtattak. 
2. Előbbeni füzetekben (1873. II. 1874. I.) már közzétett 
vizsgálódásait folytatja Doelter, midőn a tokaj-eperjesi hegy- 
láncolatnak trachytjaíról értekezik. Nincs szándéka e kőzete¬ 
ket kimerítően tárgyalni, miután a tárgy fölött Richthofeiq 
Wolf, Szabó és Vogelsang-tól már becses adatok nyujtattak. 
Szerinte e hegyláncolatban a következő trachyt család- 
beli kőzetek találtattak: 
Angit-audesit, (augit-andesit-láva), 
amphibol-andesit, 
quarztartalmú augit-andesit, 
rhyolith (quarztartalmú sanidintrachyt), 
sanidintrachyt-láva. 
Doelter e kőzeteket sorban, bőven tárgyalja és főleg 
számos vegyelemzéssel illustrálja. 
3. A quadrát és hexagonal jegecrendszerek közt physi- 
kailag és morphologiailag oly szoros összefüggés létezik, hogy 
Grotli a két rendszerbeli alakokat is egy elv szerint ajánlja 
jegyezni. 
Miller t. i. a quadrát alakok jelölésénél három symme- 
tria-sikot (a fősymmetria-sikot és az ehhez'normális állású négy 
közül kettőt) használ, mig a hexagonal rendszerben egy rhom- 
boeder (tehát feles alak) lapjai választattak tengelysikokuak. 
Ezen eljárás következménye az volt, hogy a hexagonal pyra- 
mis különféle indicessel biró lapok combinátiójának tűnik 
elő, mi által a quadrát rendszerrel való összefüggése megszűnt. 
A quadrát-rendszerbeu a lapok indicesseit egy fő- és két 
egyenértékű melléktengelyre vonatkoztatjuk. Ha a hexagonal 
rendszerben ugyanezen elv szerint akarunk eljárni, három 
mellékteugelyt kell tekintetbe vennünk, a lapnak jele tehát 
négy indexből fog állaui. A számításban ezen, a harmadik 
melléktengelyre vonatkozó index mely egyenlő h- k-val, el¬ 
hagyható, mi által minden szimitás azon módon vihető ki, 
mint a többi rendszerekben. így pl : 
A quarzon előforduld trigonal pyramis, egy jobb rhom- 
boederlap -f R és a bal, határos prismalap p x , és a határos 
