131 
(N. Jahrb. f. Min. 1870, p2,), Kengott pedig mint c hlorito- 
(ugyanott 1871. p. 51) irt le. 
A fekete, többnyire ttialakokban megjelenő ásvány, nat 
gyón valószinüleg titánvas. 
Ezek után áttér Drasche ismét a formatiólc tárgyalására, 
és a megszakított fonalat a juraképlettel veszi újólag fel. 
E képlet leginkább az Agardh fokon látszik ki képződve, 
hol is számos őslény találtatott. A juraképlet itt szürke, töré¬ 
keny márgák és agyagos kék, sárgán elmálló homokkövek¬ 
ből van képezve. A márgák egész 4" átmérőjű tűzkő concre- 
tiókat zárnak magukba, melyeknek eltűrésénél a középpont¬ 
ban rendesen egy rézltovand jegec talál tátik. A krétaképlet 
csak múlt nyáron, Staratschin foknál fedeztetett fel. Az itt 
előforduló növénylenyomatok azonosak a grönlandi krétában 
találtakkal. 
A tertierformatio ki van tüntetve miocén növénymarad¬ 
ványai által. Szenek is találtattak. 
2. A trachytok és andesitek plagioklas jegecei sokszor 
átváltoznak zavaros, érdes anyaggá, mely nagy hasonlatos¬ 
ságot mutat kaolinnal. Ez alkalommal rendesen megtartják 
alakjukat, úgy hogy a pseudomorphok a lágy, elmállott kő¬ 
zetből könnyen kinyerhetők. 
Alakjukat pedig oly tisztán tartották meg, hogy 001 
véglapon még az ikerrovatok is láthatók. 
Ily pseudomorphokat Verespatakról az ottani quarzan- 
desitekből, melyekben az aranybányák fekszenek, vizsgált meg 
Tschermak. 
A vizsgálat annál érdekesebb, mert ép trachyt vagy an- 
desitekben benőtt plagioklas jegecek alakjait csak ritkán si¬ 
kerül észlelni, minthogy azok oly szorosan vannak a többi 
kőzetanyaghoz nőve, hogy sértetlenül azokat igen ritkán sike¬ 
rül kiválasztani. 
Az egyének ismételt ikerképződést mutatnak, mely sze¬ 
rint a jegecek mint számos lemez halmaza mutatkoznak, melyek 
010 lapokkal fekszenek egymáshoz. 
Ikertengely ezen lapok normálja. 
A karlsbadi ikertörvény gyakran észleltetett, nemkiilön- 
ir 
