132 
ben a Manebachi (ikevtengely 001 normálja) is; némelykor mind 
két törvény egyszerre lép föl. 
E jegecek változatossága kitűnik abból, liogy az előbb 
említettek mellett még a bavenói törvény szerinti ikrek is talál¬ 
tattak azokkal egybenőve. 
Ezen sajátságos összenövésből magyarázhatók azon kü¬ 
lönös átmetszeti idomok is, melyeket e kőzetek vékony csi- 
szolatai mutatnak. 
A górcsővi vizsgálat e pseudomorphokat két ásvány¬ 
ból állóknak tüntette fel; az egyik igen hasonló a kaolin 
hoz, mig a második ka'icsillámnak ismertetett fel. 
Azonkiviil még az eredeti plagioklas kis részecskéi, 
quarz, egy chloritnemű, zöld ásvány és limonit észleltetett. 
A vegyelemzés arra vezetett, hogy a pseudomorphok 3 / 5 
részben egy víztartalmú aluminiumsilikát, és 1 / i részben ka- 
licsillámból állanak, mig a maradék kevésbbé fontos elmállási 
termények. 
3. Frenzel nem rég egy Joacbimsthali ásványról érte¬ 
kezett, melyet egyelőre haidingeritnak tartott. Közelebbi vizs¬ 
gálat azonban azt mutatta, hogy ez egy uj ásvány. Az ás¬ 
vány jegedve és jegeces kérgekben fordul elő, fehér át¬ 
tetsző, a jegccek viztiszták. Jegecrendszere valószínűleg 
a klinorhomb; fs. = 2’48; k — 2—2‘5 ; vegyi képlete = 
(2 Ca 0, H 2 0) As 2 0 5 + 7 H 2 0. 
Értekező ez ásványt Wappler barátjának tiszteletére 
wappleritnek nevezte el. 
Schrauf legközelebb ez ásvány jegecalakjáról fog ér¬ 
tekezni. 
4. Saualpe leihelyen quarzjegecek találtattak, melyek 
köröskörül kifejlődtek és sajátságos alakot mutatnak, ameny- 
nyiben az uralkodó alak rhomboeder, mellette még a fordított 
R is lép fel. 
A guariniten észlelt lapok 100, 010, 110, 120, 101, 
201; a jegecrendszer az ortborboinb. 
Fordul elő azonban ez ásvány tetragonal habitussal is ? 
a hol a paraméter viszony 
a: b = 1: 09892. 
W. K. 
