138 
uit, mely a légkör behatásának még nem igen mulatja 
nyomát, és mállott állapotban, hol az elegyrészek között 
az összefüggés vagy igen csekély, vagy már egészen megszűnt. 
Ezen kőzet, a többi háromtól elegyrészeinek minősége és egy¬ 
máshoz) viszonya szerint, első tekintetre megkülönböztethető. 
A többnyire vörössziníí orthoklas a karlsbadi törvények 
szerint alakult ikrekben mutatkozik és az elegyrészek között 
vörös színe- és nagy méretéről már szabad szemmel is felismer¬ 
hető. A górcső alatt kámatit-lemezkék és limonit-foltok láthatók 
benne, az utóbbiak igen gyakran összefüggésben állanak bioti¬ 
tokkal. Némelj' orthoklasban igen nagy a szabálytalan alakú 
magnetitok száma, melyek nagyon különböző nagyságban 
mutatkoznak. Nevezetesek azonkívül a vörösbarna, zöldes 
sárgás és egészen színtelen mikrolithok, melyek a poralizálú 
készülékben amphiboloknak bizonyultak be; legalább a szí 
nesekről biztosan lehet azt állítani, és mivel a színesek és 
színtelenek között folytonos átmenet létezik, az utóbbiakra is 
érvényesnek tekinthető az állítás. 
Az oligoklas sokkal kisebb méretű és szürkés színű. 
Jól megtartott példányokon már szabad szemmel is látható az 
ikerrovátkosság. A górcső alatt ezen tünemény még szebben 
mutatkozik és néha még azon esetben is, ha szabad szemmel 
nem is észlelhető, mivel a szabad szemmel mállódnak látszó 
példányok a górcsővel megvizsgálva, csak egyes pontokon 
mutatkoznak igy, mig másokon majdnem egészen épek és ennél¬ 
fogva az éj) földpátok tulajdonságait is mutatják. Az oligo¬ 
klas nem tartalmaz annyiféle és annyi sok zárványt, mint az 
orthoklas. A magnetit itt is fordul elő, de előfordul még egy, 
a quarzzal hasonló viselkedésű zárvány, melyet quarznak len¬ 
nék hajlandó tekinteni, annál is inkább, mivel quarznak a befolyá¬ 
sát egy példánynak olvadására a lángkisérletekben is észleltem. 
A quarz azonban lényeges elegyrész is és kékes szür¬ 
kés szine, keménysége, kagylós törése által már szabad 
szemmel is könnyen felismerhető. A polarizáló górcsőben sza¬ 
bálytalan repedései, valamint azon számtalan, egyszerre mu¬ 
tatkozó színárnyalata által, a mi ugyanannyi összenőtt egyénre 
mutat, eltér a többi elegyrésztől. 
