141 
II f. Orthoklas-granit. 
Ezen kőzet néha csak ujjnyi, néha pedig 1 méternyi 
vastag erekben és telérekben, melyek össze-vissza vannak el¬ 
helyezkedve, néha azonban egész tömzsökökben, mint pld. a uio- 
rágyi pályaudvarnál, lép fel. Ott, a hol az erek vékonyabbak, 
az elegyrészek sokkal kisebb mértékben képződtek ki, mig 
vastagabb telérekben megfordítva áll a dolog. Ezen tényt a 
kikrystályodás gyorsabb vagy lassúbb menetéből magyaráz¬ 
hatjuk magunknak. Vastagabb teléreknél lassabban történt a 
kihűlés, minek következtében a krystályok individualizáló 
törekvése jobban érvényesülhetett, mig a vékonyabb telérek¬ 
nél ez megfordítva történt. Azonban nemcsak az egyének mére¬ 
tei, hanem azok egymáshozi viszonya is változik a szerint, a 
mint a gránit vékony érben, vagy telérben, vagy tömzsökben 
föllép, a mint azt az elegyrészek tárgyalásánál látandjuk. A 
kőzet elegyrészei a következők: fő és mindenütt uralkodó 
elegyrész az orthoklas; az oligoklas igen alárendelt; előfordul 
továbbá a quarz, a biotit és igen alárendelten az amphibol. 
Az orthoklas kivétel nélkül vörös színű és számos zárványt 
tartalmaz; ezek sorában első helyen áll a magnetit, azután 
következik a quarz, mely néha a földpát összes repedéseit 
kitölti, 
A quarz mint elegyrész igen nagy mennyiségben fordul elő, 
különösen az erekben és telérekben, a hol néha tyúktojás nagysá¬ 
gában fép fel. Azonban a hol a kőzet nagyobb tömegekben lép fel, 
ott háttérbe szorul a quarz, és előtérbe lép a biotit, mely két 
elegyrész mennyisége ennélfogva megfordított arányban áll. 
Ezen kőzet azonban nem csak magában a hegyláncban, hanem 
Pécs mellett (Petrezselyem kút) és Lovászhetény mellett is 
fellép; az első helyen körülzárja a II. sorozatban leirt gneiszt; 
a másikon keresztül tör azon. Hogy ezen itt mutatkozó 
kőzetek a hegyláncban fellépőkkel egyenértékűek, a mel¬ 
lett szól nem csak azon egy magában is már eleget bizo¬ 
nyító tény, hogy ezen két leihely- gránitjai az elegyrészek 
tekintetében a hegylánc jelleges orthoklas gránitjaival teljesen 
megegyeznek, hanem azon körülmény is, hogy kevésbé való¬ 
színű, miszerint nem messzire az eruptiók ilyen tűzhelyétől, 
