158 
pez, melyek mindegyikét külön névvel ellátni nem csak ba¬ 
jos, de célszerűtlen is volna. A speciális osztályozás ugyan 
különféle lehet, aszerint a mint vagy az egyik, vagy a má¬ 
sik hozzájáruló alkatrészre fektetjük a súlyt, p. o. vagy a 
quarz vagy az augít fellépésére. 
De ezen változatosság dacára is alig lehet kételked¬ 
nünk, hogy az ily korlátolt téren előforduló nyolc trachytki- 
törés csak egy vulkáni központnak mindmegannyi torkolata : 
és ha a kőzetalkotó kitöréseknél fennforgó körülmények sokfé¬ 
leségét vesszük tekintetbe, nem kell csodálkoznunk, hogy a 
természet itt is képes volt ugyanazon egy anyagból annyiféle 
kőzetet alkotni. 
A mi végre ezen vulkáni kitörések korát illeti, sajnos, 
hogy ezen fontos kérdésre a vidék geológiai viszonyai nem 
adnak felvilágosítást. Azonban tudjuk, hogy a magyarország 
trachytok keletkezése nagyobbrészt a neogen korba esik ; és 
azért igen valószínű, bár nem bizonyos, hogy trachytcsopor- 
tunk ugyanazon időben képződött. 
Enargit újabb elöjövetele Párádon. 
Dr. Szabó Józseftől. 
(Felolvastatott a föleit, társ. f. évi máj. 12-iki szakgyíilésén). 
A Mátra tracbytkegységein keresztül húzódó telérek egyik 
nevezetessége a lényegesen kén-arsen-rézből álló enargit 
és midőn ezt 1862-benPettkó*) megismertette, ott egész Európára 
nézve uj ásványt fedezett fel. A Lahocza begynek, mely Kecsk 
és Párád faluk között éjszaktól délre húzódik, a nyugati lejt¬ 
jén levő „Isten adománya" nevű tárnája szolgáltatta azon 
Enargitokat, melyek eddig a múzeumokban vannak. A telér 
kőzete likacsos quarzit és ennek űrjeiben fennőtt csoportokat 
képezve jön elő az enargit hol maga, hol pyrittel és kevés 
chalkopyrittel együtt. Ezen quarzit szaruszürke, sőt néha fe- 
ketés, minthogy bitumen járja át és olyan példányok is isme- 
j Pavádi enargit. M. Akadémiai értesítő IV, kötet 1863. 141. lap. 
