159 
rétesek, midőn az űrt részben bitumencsepp 'ölti ki Az újabb 
előjövct a régitől sokban eltér: 
1- ször. A Laboczának ellenkező, vagyis keleti oldalán 
levő György és Katharina tárnából kerül ki. 
2- szor. Vaskoson jön elő jelentékenyebb tömegekben. 
3- szor. A régibb előjövetű krystályos példányoktól, va¬ 
lamint az enargitoktól más világrészekből, nevezetesen Argen¬ 
tína köztársaság Famatina hegysége — Peru, Mexikó és 
Manilla, a melyek az egyetemi intézet gyűjteményében meg¬ 
vannak, különbözik sziliére nézve is. Az enargit színe vasfe¬ 
kete és igy néha emlékeztet a tetraedritre j mig az újabb elő- 
jövetíí parádié vörhenyes és kissé a nicolitra emlékeztet, a 
nélkül azonban, hogy ennek s rga árnyalatát elérné. Ezen 
vereses szili egészen emlékeztet Stelznernek *) famatinit le- 
irására, egy oly uj ásványéra, mely a Famatina-hegység 
enargit teléreiben, ott, hol az enargit nagyobb tömegekben 
jön elő, külön van kiválva és néha még az Enargittal össze¬ 
nőve. Réztartalma 43 —45°/ 0 , az enargité 46—47° 0 , hasonló, 
képen közel áll a kettőnek kéntartalma is 29 — 30 °/ 0 ; — a 
különbség az arsen és antimon relatív mennyiségében vau¬ 
mig az arsen 16—17 °/ 0 tesz ki a Famatinahegység enar¬ 
gi tjábau, az antimon pedig 1—2°/ 0 -ot, addig a famatinitnak 
nevezett veres ásványban az arsen tesz ki 3 —4°/ 0 , az auti- 
mon pedig felszáll 19—27°/ 0 -ra. Ezen vegytani különbség tehát 
a sziu előidézője, úgy hogy a vörös színű ásványt Anti- 
mon-euargitnak mondhatni a fekete vagy Arsen-Euargit elle¬ 
nében. 
Az eddig vegyelemzett parádi enargitban 6°/ 0 antimont talált 
Bittránszky, tehát jóval többet, mint minden eddig ismert elem¬ 
zés kimutat és dacára annak a színben ezen vörösséget a régi előjö¬ 
vct nem mutatja, ennélfogva nagyon valószinű, hogy az újabb elő- 
jövet inkább a famatinithoz, azaz az antimonenargithoz fog tar¬ 
tozni. Vegyelemzésével jelenleg Dr. Nendtvich foglalkozik. 
Ásványtani nevezetességén kivid az uj előjövetnek van 
egy bányászati nevezetessége, sőt mondhatom, fontossága is. 
") Mineralog. Beobachtungen lm Gebiote dór argentinischen Ke- 
publik. Tschennak Miner, Mittheilungen 1873. 
