185 
jegecek váltak ki, melyek macroscopos ásványtársukul vas- 
hydroxyddá mállott augitjegeceket vettek fel; ezek azonban 
a kőzet alkotásában csak másodrangu szerepet játszanak. 
Mindkét ásvány jegecei, bár felületükön kaolinná, illetőleg 
vasbydroxytldá változtak, mégsem hiányoznak rajtok éles kör¬ 
vonalak. A földpátok mállása jóval később követi az augit- 
jegecek mállását, miből következik : hogy a légbeliek behatá¬ 
sának nagyobb mértékben alávetett darabokon az angitkrystá- 
lyok helyén csakis vashydroxydot találni, a földpátok ellenben 
még mindig kaolinos burkuk alatt ép s erősen fénylő viztiszta 
magot tartalmaznak. 
E Putka-belmeczi tracbythoz az elváltozás tekintetéből 
csatlakozik azon augit-tartalnni, fehérré változott trachyt-féle- 
ség, mely N.-Szlatinán alul, továbbá Lehócz mellett a koszén- 
völgyben? Iglinczen alul, hasonnevű begy oldalán — szóval 
mely a hegység déli részében található, hol azt rendesen a 
fekete trachyt kisebb-nagyobb távolságban környezi. 
A hegység legnagyobb részét azonban, mint azt már ki 
is jelöltem, a fekete trachyt alkotja, mely normál állapotban 
tömöttnek látszik. A sűrű, fekete alapanyagban kiválóit föld- 
pát és gyér augitjegecuk folytán porpliyrdad-szöveget is vesz 
fel, mely különösen a mállott példányokon szemlélhető. A 
földpátok hasadás lapjain ikerképződési rovátkák közönsé¬ 
gesek. 
Habár az augitjegecek az alapanyaggal szorosan össze 
forrva, a legtöbb esetben alakbelileg nem határozhatók meg 
mind a mellett sikerült egy-két példányon a fekete augit¬ 
jegecek coP oo (ferde) co P cc (egyenes) co P. P. combina- 
tio által kifejezett alakot felismernem. 
A csiszolatokon makroskopos földpát- és augít-kiystá- 
lyokon kívül már gyenge nagyításnál is magnetitszemcsék és 
jegecátmetszetek ötlenek szembe, melyek különösen sűrű, 
szürke alapanyagban tetemes mennyiségben képződtek ki. A 
trachyt sötétebb színével nő a magnetit*szemek mennyisége is 
s igy fekete színét leginkább ezen ásványnak köszöni. 
A legfeltűnőbb különbségeket eláruló trackytokból ki¬ 
szedtem a földpátokat, melyeket dr. Szabó tanár ur szives 
