189 
Iíygroskopikus viz .... 
Hevítés (izzitás) utáni veszteség 
Kovasav. 
Alumínium (Mn. nyomaival) 
Calcium. 
Magnesium. 
Nátrium (K. nyomaival) 
o-oo°/, 
Összesen 99*17°/ 0 
Ezen eredmény kegyedet is, úgy mint engem kellemetle¬ 
nül fog meglepni, de a kovasav mennyisége majdnem az 
egész tömeget teszi és igy inkább üveg- mintsem porcellán- 
gyártásra alkalmas. A finom porrá tört anyagot két ízben 
szénsavas alkatiakkal igen sikeresen tártam fel; harmadik 
próbát fluorgázzal kezeltem, melyből a Na.-t határoztam meg, 
itt igen kevés oldhatlan maradt, úgy hogy meg sem határoz¬ 
hattam ezt, a többi Ah, Ca., Mg. és Na. volt“. 
Ez idei (1874) vándorgyűlés alkalmával Visken és a Gutin 
hegységről Kapnikbányára ereszkedő ut bal oldalán még 
egyéb alkalmakkal általam tapasztaltak arra látszanak mu¬ 
tatni, hogy a porcellánföld s ehhez hasonló kovasavdús anya¬ 
gok a Vihorlat-Gutiu trachytbegységben a közönségesb kép¬ 
ződmények közé tartoznak. 
Az antalóezi sovány porcellánföldet ez ideig csakis 
Scheffer ur a vaskohó kibélelésére és a fazekasok porát 
agyaggal keverve finomabb cserépedények Készítésére for¬ 
dítják. 
Az eddig említett kőzeteken és a talajnemeken kívül, 
mely utóbbiakhoz a kavicsréteget is számítom, csak egy régibb 
agyagot (Congeria ?) vagyok képes constatálni, mely Dubróka 
közelében, a bacsavai zsidótemető mellett, a domblejtőn van 
kifejlődve. Ezen finomszemű, homokos, kékes-fehér agyagot 
melyben limonitconcretiokon kívül egyéb zárványt fellelnem 
nem sikerült, a fazekasok dolgozzák fel. 
A hegység rideg anyaga plasticitását, meggömbölyödé- 
sét okozó talajnemek között, melyek nem csak a rónához kö¬ 
zel, hanem a hegység derekában is csak helyenként, különösen 
az árkokban engedik kibújni a trachytot, annak zúzkőzeteit és 
