191 
Uj Moldova némely eruptív krystályos kőzete. 
J)r. Szabó Józseftől. 
(Fölolv. a m. földt. társ. f. é. jimius 9-iki szakgyiilésén.) 
Krassómegye érctartalmu eruptív krystályos kőzetének 
éjszak-déli vonulata, miként előadni szerencséin volt,*) Szász¬ 
kától délre, Kobldorf falunál megszakad, ott a hullámzatos 
fensikon részben fiatalabb képletek fordulván elő, s délnek 
haladva Uj-Moldova felé, csak midőn leereszkedünk a baroni 
völgybe találkozni ismét annak mintegy folytatásával itt is 
E.-D. irányában le egész a Dunáig vagy egy negyed mértföld 
hosszaságbau. 
Ezen kőzetek között különösen kettőt akarok kiemelni, 
egyik az ott általában syenitnak mondott krystályos eruptív 
kőzet, másik a bazalt. Előadván előbb a kőzettani meghatá¬ 
rozást, annak eredményét a geológiai viszonyokkal összefűzni 
kísérlem meg, s végül még egy régibb krystályos kőzetről, egy 
gneisz- gránitról is teszek említést, hogy annak hasonlatossá¬ 
gát és különbségét az andesin-quarz-trachyttal szóba hoz¬ 
hassam. 
A. Petrografiai tanulmányok. 
I. Az u. n. syenit, helyesebben au desiu-q uarz- 
t r a c li y t itt inkább p o r p h y r o s, mint g r a n i t o s 
kiképződéiben. 
E kőzet tisztán folytatása a szászkainak, úgy hogy az 
mind küllemére, mind ásványos alkatára, mind geológiai viszo¬ 
nyaira nézve azzal megegyezik. 
Küllemére nézve uralkodólag fehér földpát elegye fekete 
csillámmal, quarzzal, pyrittel s igen gyéren amphibollal, epi 
dottal, magnetittal. A szövet porphyros: a sok földpát, a kevés, 
de nagy csillám és a feltűnő pyrit egy zöldes alapanyagból 
vannak kiválva, a mely alapanyag ismét nem egyöntetű, ha- 
*) A trachyt-képlet Szászka környékén. Földtani Közlöny 1875. 
4. szám. 
