— 194 — 
tesen kikrystályodva nem lévén, szabad orthoklast itt nem 
találtam. 
II. A moldovai bazalt. 
A moldovai bazalt feketés szürke, s látszólag igen apró 
feliér vagy színtelen átlátszó és fekete ásványok kryptokrys- 
tályos elegye. Az alapanyagból egy fekete, igen élénk üvegfé- 
nyii, lemezes ásvány, az amphiból és egy zöldes üveg- zsirfényíí, 
nem lemezes, az olivin válnak ki makroskoposan. Az amphi¬ 
ból nagyobb (gyakran 2 cm. hosszú és 1 cm. vastag), az olivin 
gyakoribb. Kevésbbé feltűnő egy feher üveges elegyrész, mely 
egyszerű lencsével néha sugarosan-rostos szövetet árul el; 
valamint végre kivehető egyszerű nagyitóval fekete csillám is, 
fényes levelekben. Némely példányban mandolaköves kiválá¬ 
sok vannak, s ezek között a legnagyobbak calcit, mig a kiseb¬ 
bek nem pezsegnek, s valamely zeolitknak (valószínűleg tkom- 
sonit) felelnek meg. Fennőtt utólagos ásványul analcim és calcit 
fordul elő. 
A kőzet hat a mágnesre, s porából mágnesrud magneti- 
tet húz ki, tömöttsége 2.88—2.94 között ingadoz, a különböző 
példányok szerint. 
Üvegcsőben hevítve vizet ad, sokkal többet, mint a 
mennyit hygroskoposnak lehetne venni. A viz hatása határo¬ 
zottan savas, s a sav kénsavnak bizonyult be, melyből ke¬ 
vés van jelen valamely kénsavas vegy alakjában. Annyi tehát 
bizonyos, hogy valami víztartalmú elegyrész is van benne. 
A lehetőleg egyöntetű alapanyag sok pontról véve, láng- 
kisérletileg vizsgálva a legtöbbször feketésbarna üveggömbbé 
lett, mig nehány esetben nehezebb olvadást tanúsított s csak 
az éleken mutatott üvegesedést. A lángfestés szerint nátrium¬ 
ban dús, káliumban szegény, ezen utóbbi csak gypszszel meg¬ 
olvasztva látható s legtöbbnyire csak az egy fok mellett 
marad. 
A bazalt durva pora leöntve sósavval, 24 óra múlva me¬ 
rev kocsonyává vált, úgy hogy az üveget felforditva semmi 
sem folyt ki. Leöntve sósavval csak azon példány mutatott 
némi pezsgést, melyen calcitmandulák vagy erek láthatók, a 
példáuyok nagyobb száma nem pezseg; ellenben melegítve 
