195 
megindul a pezsgős gyengén, de tartósan; az oldat vas által 
zöldessárga szint kap. 
A sósavas oldatban molybdensavas amtnon által plios- 
phorsavnak jelenlétét leket kimutatni; mig a lángfestés 
Ca. Na. és K. elemeket árul el. Ca sok, Na legtöbb, K több 
mint a mennyit az alapanyagban közvetlenül találni. 
Lássuk az elegyrészeket egyenkint. 
Az a m p k i b ó 1 vagy 20 makroskopos példány után 
ítélve lemezes egyénekből áll, melyeknek külalakja soka sincs 
meg, kanéin kosszukás, rendesen kegyesen végződő zárványo¬ 
kat képezuek ; az érintkezési kelyen a bazalttal összeolvadás¬ 
nak nyomai sejthetők. A lemezek erősen fénylenek, a fény 
üvegfény. A két kasadás-irány igen jól kivehető ; ka a főten¬ 
gely mentében nézzük a krystályt, akkor látni először hogy 
csak vastagabb lemezekre válik el és igy a jól kivehető 
rkombos idomok vastagabb kasadási oszlopokat adnak, melye¬ 
ken az ampkibol oszlopszögei az ő jelentékenyen eltérő fo¬ 
kaikkal feltűnnek, és a melyeknek törlapjáu úgy a zsirfény, 
miut a kagylós törés igen szembeszökő. 
Az ampkibol többé kevésbbé nehezen olvad fekete gömb 
bé, (3—4°); a lángot már magában is erősen festi nátriumra 
(4°), sőt káliumra is (1°); gypszszel a Na. 4—5°, K. 2°. Az 
épebben kinézőnél az olvadás foka is nagyobb, valamint a 
lángfestés is erősebb. Az ampkibol üveges és igen törékeny 
lévén, nagyon bajos a mikroskopi tanulmányokra megkészi- 
teni, egy példánynál azonban még is sikerült annak nagyobb 
részét bejuttatni a csiszolatba, s annál kivehető a sárgás¬ 
barna szín, a kasadási vonalak és a szinelnyeletés. Ha nem 
is oly tökéletes ez, mint az ilyen szinii amphibolok mutatni 
szokták, de mégis erősnek mondható. Ezen nagy krystály a 
bazalt anyagába be van olvadva, és egy feketés, 3—4 mm. 
széles kerettel, mely az amphibolban képződött, attól feltiinő- 
leg elválasztva. Ezen fekete keret puszta szemmel nem átlátszó 
és igy az ampkibol átlátszó középrészétől jól elválik; vagy 
100-szoros nagyításnál azonban látni, hogy ott az ampki¬ 
bol vegyváltozásnak indult: kivált belőle a vasnak egy része 
s képezi a nem átlátszó maguetit szemeket, miknek nagy száma 
