201 
sok nátrium is. A sok káliumot valószínűleg a fekete csillám 
adja, minthogy az magában kitéve e sav hatásának kálium¬ 
dús oldatot adott. A nagy kovasav-kocsonya kiválás a zeo- 
litlira s részben az olivinre vezetendő vissza. 
B. Geológiai viszonyok. 
Az ujmoldovai quarztrachyt, éppen úgy mint a szászkai, 
másodkon (kréta) mészkövön s krystályos palákon tör ke¬ 
resztül, a nélkül hogy harmadkoriakkal érintkeznék, ezek a 
közelebbi környéken nem is lépvén fel. A quarztrachyt Uj- 
Moldován mindenütt pyritet tartalmaz, mely helyenkint az érü- 
lési képződmények között oly nagy tömegben jön elő, hogy 
bányászati mivelés tárgyát képezi, s a terményt helyben an¬ 
gol kénsavgyártásra fordítják. 
A trachyt-képletben, annak érintkezése határán a mész¬ 
kővel egykori solfatárai működésnek érdekes nyomait 
találjuk az a úri pigment érben, hol az szabálytalan repe¬ 
déseket tölt ki; e helyt néhány hónappal odajöttem előtt, 
inkább tudományos szempontból újból megnyitották a Flori- 
mundi hegységben, a Florimundi alvájatban a „Maria tafedl 
nevezetű tömzsbeu. Ásványtaniig szép példányok gyéren van¬ 
nak ; az ért leveles szövetű halmazok töltik ki, itt-ott realgár 
által különféle árnyalatban veresre festve. Ritkábban realgár 
is vau fennőtt krystálycsoportokban, a melyek között jól ki¬ 
képződött alakok is fordulnak ugyan elő, de a nagyági vagy 
kapniki elojövetellel nem versenyezhetnek. Maga az anyakőzet, 
egészen fehér agyaggá elmállott trachyt, melyben helyenkint 
kék mészkő és paladarabok is vannak. Kovasav is van ki¬ 
válva, valamint pyrit és chalkopyrit is. 
Az ér legnagyobb vastagsága vagy 2’, és csapásának 
irányában vagy 20°-nyire ismeretes. Az elmállási termények 
között finom tűkben gypsz-krystályok is fordulnak elő. Az 
auripigment kifejtve a leihelyben szétmorzsolható. 
A trachytképlethez tartoznak, mint contact képződmény 
nagy mennyiségű kovasav-lerakódások is, melyek némely 
helyen, úgy mint a német völgyben, a trachyt és mészkő ha¬ 
tárán, az Amália-völgy és a Gelbescli között, a hegyi ej teu 
