203 
ampliibol. Ez csak nagyobb krystályokban, de elég gyak¬ 
ran van meg, mindenkor leolvadolt határszélekkel; az ujmol- 
dovai quarztrachytban ugyancsak romjait találjuk az amphi- 
bolnak, mert ezen képlet általában nem jön ott elő normál 
állapotban, hol azonban normál állapotban találjuk, úgy mint 
éjszak felé Oravicán vagy Dognácskán, ott az ampliibol elég 
gyakran képez nagyobb elegyrészt. 
A bazalt, mint kitünőleg vulkáni kőzet megolvadott álla¬ 
potba jutott anyagból képződött, mi valószínűleg a quarz- 
trachytnak és tán a mészkőnek érintkezési határán ment vég¬ 
hez. Ezen bazaltnak olvadási viszonyai olyanok, hogy csak 
azon ásványok vettek részt a megolvadásban, a melyek egyen- 
kiut is a földpátok között a legkönnyebb olvadásnak közé 
számíttattak, t. i, : az andesin olvadási fokozatával bírnak 
(3—4° Szabó). A mi ennél nehezebben olvad, mint a quarz- 
traehyt b i o t i t j a, abból aránylag csak kis rész változott át 
más ásványnyá (tán Mg. vált ki olivin képzésre) s nagyobbrészt 
megmaradott. Az andesin csak nagyobb krystályaiből tudott fen- 
tartani egy-két romot, mig a többi látszólag a bazalt alapanyagát 
képezi, némileg mint az andesin hydrátja lévén kiképződve. Az 
amphiból mely a trachytban van, magasabb hőfoknál könnyen ol¬ 
vad és mint ez már sokszor észleltetett, kihűlve augitot képez; 
erre határozottan mutat azon körülmény is, hogy mikroskopos aru- 
phibol ezen bazaltban nincs; a mi vau, az mind makroskopos és 
némelyiknél látható a mikroskop alatt, hogy szélein, mint em¬ 
lítve volt az amphiból felbomlik magnetit rajra és augit hal' 
mazokra. Mint nem- vagy igen nehezeu olvadó vegyidet a 
jelenlevő anyagból olivin vált ki néha nagyobb szemekben. A 
nagyobb mennyiségben jelenlevő bázis nem engedte, hogy a 
trachytnak szabad kovasava ilyen állapotban maradjon meg. 
Ezen bazaltot részletesebben eddig tudtommal Nied- 
zwidzki tanulmányozta*) és eredménye az, hogy a krystályos 
elegyrészek olivin, biotit, mikroskopos magnetit és augit, melyek 
közé üveges alapanyag vau csekélyebb mennyiségben szo¬ 
rulva. Ezen alapanyag sok helyen világos és kékes polarizá¬ 
lj Zűr Kenntniss dér Banater Eruptivgesteine. Tschermak Miner. 
Mittheil. 1873. 
