207 
bán Majdan Pék és Majdan Kucsajnáná) egészen olyan mó¬ 
don porphyrosan, de itt-ott granitosan is kiképződve, és érc- 
tartalomra nézve is közel állva. Van azonban Moldovától a 
Duna baloldalán a folyam mentében lefelé menve Berzaszka 
felé, tán az ut kétharmad hosszában egy gneiszgránit¬ 
nak mondható krystályos kőzet, mely a Dunára kijön s an¬ 
nak sziklás partját képezi. Legnagyobb részt darás, és csak 
itt-ott képez még összeálló tömeget, melynek szövete szemcsés, 
tisztán gránitos. Három elegyrész vehető ki szabad szemmel 
is : a földpát mint uralkodó, töbouyire fehér s fényes, de le¬ 
veles szövete által is azonnal feltűnő ; a quarz zsirfényü s 
kissé füstszürke, törlapja egyenetlen ; végre a fekete csillám, 
mely itt-ott tisztán mutatja a párhuzamos rendeződést, mi 
miatt a kőzetet gneisznak vagy gneiszgránitnak nevezhetni. 
A lángkisérletben a földpát oligoklasnak bizonyult be, 
mely némely szemnél hajlott az andesinhez. Makroskoposan 
gyéren látni az ikerrovátkosságot, de a vékony csiszolatban 
(Schafarzik ur szerint) majdnem minden példány ikerrovátkos. 
A biotit csekély olvadást mutat (2°). A láng festése szintén 
csekély, de azért már magában is mutatja az olvasztérben a 
káliumot. A nátrium gypszszel is csak 1—2°, valamint a ká¬ 
lium is. Magnetit nem mutatkozik, mi egyike a feltűnőbb kü¬ 
lönbségeknek ezen és a fiatalabb oligoklas kőzetek között 
melyekben a magnetit soha sem hiányzik. 
Az oligoklas lévén tehát az uralkodó földpát, már e 
miatt is nevezetes, és igy azon vidék sok gránitja között a 
különbség felállítására tanulmányos példányul szolgálhat. 
IRODALOM. 
S. F. — Az abrudbá n y a-verespataki bánya¬ 
kerület és különösen a verespatak-orlai m. k. bányatársu¬ 
lati sz. kereszt altárna monographiája, egy térképpel; hivatalos 
adatok nyomán közli dr. Szabó József. Ára 40 kr. A m. 
tud. akadémia könyvkiadó hivatala 
