209 
tekintetben a tárgyalt vidékre vonatkozólag eddigelé ismerete¬ 
sek, s a mely viszonyokra vonatkozólag eddigelé az egyes 
adatok még összefoglalva nem voltak ismertetve. 
Az igen érdekes füzet végén táblázatos összeállításokat 
találunk. E táblázatok adatai oly érdekesek, hogy belőlük az 
általánosakat itt föl nem említeni lehetetlen. 
Az első kimutatási tábla az 1852-től 1871-ig az abrud- 
báuyai m. k. arany beváltóhivatalnál magánosak által bevál¬ 
tott, nyers arany- és ezüst-mennyiséget ismerteti. Ez összesen 
1852—1871-ig kitesz: 
arany: 9.900 Tí 7712 áss. 
ezüst: 4.195 'Tí 9747 áss. 
a miből átlagban esik egy évre : 
arany: 495 Tí, 386 áss. 
ezüst : 209 Tí 7987 áss. 
A második kimutatási tábla az erdélyi bányaigazgatósági 
hivatal környékében 1857—1871-ig a különböző beváltó hiva¬ 
taloknál magánosok által beváltott nyers arany mennyiségét 
ismerteti •, ennek összes mennyisége : 
arany: 20.326 Tí 474 áss. 
ezüst: 9.513 Tí 4452 áss. 
a miből átlagban esik egy évre : 
arany : 1355 Tí 
ezüst : 634 Tí 
A beváltás a bécsi cs. kir. főpénzverő, a pesti m kir 
beváltó-, a gyulafehérvári m. k. pénzverő, az abrudbányai m. 
kir. beváltó, a zalathnai m. kir. beváltó-, a csertesi m. kir. 
beváltó- és a thordai m. kir. beváltó-hivatalnál eszközöltetett. 
A harmadik kimutatási tábla az abrudbánya-vercspataki 
bányamívelési határban 1852-től bezárólag 1871-ig számítás 
útján nyert aranytermelést ismerteti, kitűnik belőle, hogy a 
fentebbi időközben termeltetett összesen : 
szinarany: 16.856 Tí 2758 áss. 
szinezüst: 6.805 „ 4315 „ 
ebből az évi átlag : 
szinarany: 842 Tí 8000 áss. 
szinezüst: 340 „ 3000 „ 
