224 
Dachstein-mész közvetlen fediijét képezi, töretik. Ezektől fel 
felé haladva, a Hosszúhegynek majdnem derekán egy alig há¬ 
rom meter hosszú és egy meter széles lyukhoz értünk, mely 
faágakkal sűrűn be volt fedve, nehogy arra járó juhok s más 
állatok beleessenek. E gályák eltávolítása után egy majdnem 
merőlegesen lehatoló nyílás volt látható, melybe követ dobván, 
annak gurulása rövid idő múlva megszűnt, miből meglehetős 
biztossággal következtethettük, hogy e merőleges nyílás nem igen 
nagy mélységben oly lejtőbe megy át, melyen a bedobott kő 
megállhatott. 
A barlang megvizsgálására szükséges eszközökkel el lé¬ 
vén látva, kötelünket egy fához erősítve leereszkedtem, s mi¬ 
dőn 22 meter mélységben biztosan állhattam (p) Eisdorfer 
urat szólítottam fel a lejövetelre ; egynéhány perc múlva ketten 
állottunk agyaggal bevont nagyobb mészkődarabokon, melyek 
a lejtőnek alapzatát képezik. 
Minthogy ezen természetes akna nyugatnak kanyarodik 
(alaprajz B.) a napvilágosságnak csak némi nyomát lehetett 
látni, a nyílást pedig, melyen lejöttünk, épen nem. 
A kötél mentében inkább lefelé hatolván, az üreg megle¬ 
hetősen nagyobbodik (o) és számos, részint hófehér, részint 
kissé sárgás, egész 50 centm. hosszú stalaktitekkel vau dí¬ 
szítve. Ezek közül különösen érdekesek a papirvékonyságú 
falakkal biró, egész 15 centm. hosszú stalaktit csövek, melyek 
vízzel lévén telve, e képződmények keletkezését igen kitünően 
mutatják. De a stalakmitek (r) sem kiányzanak és több helyen, 
hol vízszintes repedések alkalmat nyújtottak, összenőttek, 
egész 25 centm. hosszú oszlopokat (m) alkotván. 
E'.en, körülbelül hat meter magasságú üregből három 
irány felé léteznek kitágulások, melyeknek hosszabbika ENy. 
felé (B. k) lefelé gyönge lejtővel vagy 5 méternyire teljed, a 
hol keskenyedik és végződik. 
DNy. felé egy 4 meter hosszú (1) fölfelé, irányuló mel¬ 
lékág létezik, mely olyképen keskenyedik, hogy benne álló hely¬ 
zetben előre hatolni nem sikerül; becsúszván itt is, a barlang 
végére érkeztünk. A harmadik E. felé irányuló ág (q) inkább 
csak a nagyobb, középső üreg kidomborodásáuak tekinthető. 
