232 
Kisebb mennyiségekben elszórva az egész basalt tö¬ 
megben előfordul, de szabályos krystályalakban sohasem ta¬ 
lálható. És épen ez a körülmény az oka, hogy az olivint a 
hasaltok lényeges alkatrészének tekinteni nem lehet, bármily 
nagy mennyiségben képezze is a kőzet elegyrészét. Az oli- 
vin csak kividről, még a tűzhelynél juthatott a basaltanyagba, 
s mint nehezen olvadó ásvány az izzó láva által csak szét- 
roncsoltatott. 
Az olivinen kívül szintén gyakoriak a trachyt-tufazár- 
ványok, melyeket valószínűleg kitörése alkalmával zárt ma¬ 
gába az izzón folyó anyag. 
Mint ritkább zárvány előfordul helyenként, igy különö¬ 
sen a Detunata basaltjában — a quarz. (Lásd Szabó tanár 
értekezését.) 
Végül ki kell emelnem a basalt üveges melléktermé¬ 
nyét a „tachylit“-et, melyet Herbick úr Hidegkútnál feltalált 
és le is írt. 
E zárványok, mint dr. L eh m a n *) is kiemeli, kivülről 
mechanicai erő következtében jutottak az izzón folyó anyagba 
s ott részben széttöredeztek, vagy megolvadva a láva anya¬ 
gával összevegyültek; míg a nehezen olvadó ásványok, mint 
az olivin, quarz, csak felületeiken olvadtak meg, s így sza¬ 
badon úszva az izzó anyagban, egymáshoz való folytonos 
súrlódásuk következtében alakjuk s perifériájuk lényegesen 
megváltozott. 
Tekintetbe véve a felsorolt körülményeket, a helyrajzi 
elterjedést és az ásványos összetétel azonosságát, arra a kö¬ 
vetkeztetésre jutunk, hogy az erdélyi basaltok közös földalatti 
tűzhelyből, és ugyanazon időben tolultak ki a felületre, egyes, 
itt-ott még a trachyt-kitörések után fennmaradt repedéseket, 
üregeket választva, melyeket aztán kitöltöttek. 
Az erdélyi hasaltok macroskopiai vizsgálata — 
rés zlet esen. 
Erdély különböző leihelyeiről, — (nevezetesen Wolken- 
dorf (6 db.); kománai völgy (4 db.); Hidegkút 
*) Dr. Lehman: Untersuchungen über die Einwirkung eines 
iéurigflüssigen basaltischen Magmás. Bonn. 1874. 
