283 
(3 db.); Hévíz (7 db.); bogáthi völgy (18 db.); Tur- 
z o n (17 db.); A.-R á k o s (G dl».); k ő li almi v á r h e g y 
(8 db.); Detunata (4 db.); K.-Kapus (1 db.); Mo jg rád 
(1 db.)) — összesen 77 db. basaltot, melyek a nevezett he¬ 
lyek különféle hasalt-'változatait tartalmazzák, egyenként ma- 
croscopicns vizsgálat alá vettem s a következő eredményeket 
találtam: 
A w o 1 k e n d o r f i basaltok szövege tömör; szinök fekete¬ 
szürke ; törésük egyenetlen. Elegyrészeik szabad szemmel ki¬ 
nem vehetők. Kézi nagyítóval vizsgálva, a földpát- és augit- 
szemek egyes példányokon igen jól láthatók. 
Zárványképen olivint tartalmazna^, mely egyenletesen 
elszórva minden példányban jelen van. 
A kom ána völgyi hasaltok szövege részint tömör, 
részint likacsos. A tömör szövegüek színe világosabb szürke, 
a likacsos szövegüeké pedig setétsziirke; ez utóbbiak vere- 
ses barna foltokkal tarkázottak s helyenként sárgás fehér 
mállási kéreggel bevonvák. Törésük egyenetlen. Elegyrészeik 
szabad szemmel egyik példányon sem vehetők ki. Kézi na¬ 
gyítóval csakis a földpát látható igen apró krystályokban. 
A likacsos szövegüek üregeit helyenként calcit vonja 
be. Olivin kevés látszik. 
A hidegkúti hasaltok likacsos szövegüek; szinök vi¬ 
lágosabb szürke; a felületen vékony mállási kéreggel, mely- 
iyel az egyes üregecskék falai is bevonvák. Elegyrészei kézi na¬ 
gyítóval sem ismerhetők fel. A hasaltok egyes íirei kevés 
calcitot tartalmaznak. 
Zárványképen sok olivint tartanak, nagyobb szemek 
alakjábaii élszórva. 
A gyűjteményben a többi basalt-példányokkal egyenlő 
nagyságú olivin-tömeg van, mely a hidegkúti hasalt dús olivin- 
tartalmára enged következtetni. E példány csaknem pusztán 
olivinből áll, mely keverve van fűzőid enstatit- vagy smarag- 
dit-féle ásvány krystály-szemekkel, — tehát tulajdonképen 
olivin-dús kőzetzárványnak tekintendő. 
A hévízi hasaltok szöveg tekintetében sokféle válto¬ 
zatot mutatnak ; van hólyagos, sphaerolithos, likacsos és sa¬ 
lakos szövegű. Ez utóbbi szöveg két példányban van képvi- 
