242 
Igen feltűnő az olivin-,szemeknek viszonya a többi elegy¬ 
részekhez és az alapanyaghoz. Mindezek kivétel nélkül kö¬ 
rülfolyjak az olivint, de különösen annak nagyobb szemeit ; 
világosan kivehető, hogy ezek az izzón folyó magmában 
saját központjuk körül forogván, a kiváló elegyrészeket ma¬ 
gukkal ragadták s igy sokszor csaknem csavaros szöveget 
idéztek elé. Különösen feltűnő ezen körülmény a persányi 
hegység minden hasalt változatainál, melyek egyáltalában 
nagyon sok olivint tartalmaznak a többi lelhelyek basaltjai¬ 
hoz képest. Az emlitett körülmény kétségtelenül arra mutat, 
hogy az olivin készen jutott bele a hasaknak izzón folyó 
magmájába, s hogy olvasztbatlanságánál és nagyobb tö- 
möttségénél fogva magával ragadhatta a kiváló elegyré¬ 
szeket. 
Az olivinnak nagy mennyiségét a persányi hegység 
basaltjaiban könnyű kimagyarázni. A basaltok tövében ott 
vannak az olivindús gabbro és serpentin kőzetek, minden¬ 
esetre ezeken tört tehát keresztül a hasalt s ezeknek anya¬ 
gát olvasztotta bele a magáéba, mi mellett csupán az olivin 
állott 'ellen a bekebelezésnek. 
A többi lelhelyek basaltjaibau jóval kevesebb az oli¬ 
vin ; igen keveset tartalmaz a Detunata guola-é ;*) a kapusi 
Köveshegy basaltja Szabó tanár ur vizsgálata szerint semmit. 
d) M a g neti t, közepes vagy apró krystály-metsze- 
tekben és szemekben egy basaltban sem hiányzik; rendesen 
apróbbak a szemek, ha sűrűbben vannak kiválva és nagyob¬ 
bak, ha ritkásak. A hasaltok sziue és tömöttsége is vi¬ 
szonyban áll a magnetit mennyiségével, a világosabb szí¬ 
nűek és kisebb tömöttségüek kisebb magnetit tartalmúak és 
megfordítva. Az üvegbasisban végtelen apró porszemcsék s 
ritkán trichytek alakjában található. 
e) Titán vasat (Ilmenit) végre, a krystály alakjára 
nézve jellemző vonalas és fűrészelt szélű táblás metszetek¬ 
ben, csak néhány lelhely basaltjában találtam ; u. m. a wol- 
keudorfi basaltban igen keveset. Ezek között az alsó rá- 
*) Dr. Koch A. régebbi vizsgálata alkalmával nem látott benne 
olivint, mivel a csiszolásnál kiesett, de Dr. Szabó einlit. 
