E salit-jegecek nagysága váltakozik 005 és 0‘15 mm. 
közt, de 0-5 mm. hossznak is észleltettek. 
Csiszolatokban a sálit némelykor tökéletesen színtelen, 
többnyire azonban gyengén zöldes. A világosságot nagy 
mérvben törő képességük által ellentétbe lépnek az amplii- 
bol és cklovittal. 
A poláriséit fényben élénk szilieket mutatnak, ha még 
oly vékonyak is a csiszolatok. Miután a salitjegecek jól ha¬ 
sadnak a főtengely irányában, az optikai bissectrix fekvésé¬ 
nek feltalálása meglehetős könynyii volt, a főtengelvlyel a 
pyroxeneket egyáltalában jéllegző nagy szöget képezi. Az 
észlelt legnagyobb szög itt 44 fok volt. 
A forrasztócső előtt csak nehezen olvadnak meg és ez 
alkalommal nem fénylenek mint a steatit, cobaltsolutió által 
kékre nem festetnek. A vegyelemzés meglehetős mennyiségben 
mutatott magnesiát és meszet, timföldnek nyomait és 4°/ 0 -nál 
több vasat. Nagy mennyiségben tartalmaz vizeseppeket, de más 
ásványokat nem zár magába. Ót helyettesítve sokszor pista- 
cit lép fel, mely azonban színe és erős dichroismusa által 
könnyen különböztethető meg. 
Az előbb említett kőzeten kívül, sálit, mint elegyrész, 
még a St.-Grottkardi protogingneisban, az adlersruhi diorit- 
palában, a waltersdorfi salit-csillámpalában, a raspenaui am- 
phibolpalában, a haslaui quarzitban és a dannemorai liálle- 
tlintban fordul elő. 
2. A mejonit vegyi összetételéről. 
Szerző tapasztalván, hogy a wernerit név alatt ismert 
ásványok vegy-összetételét illetve igen különböző vélemé¬ 
nyek uralkodnak, annál is inkább határozta el magát a me¬ 
jonit nevű, ide tartozó ásvány újólagos megvizsgálására, 
miután Tsckermak igazgató ur kitűnő tiszta, a Vezúv kitö¬ 
réseiből származó, ily ásványnyal megkínálta. 
A felhasznált anyag viztiszta jegecekből állott, melyek 
azonban szintén, mint az rendesen előfordul, tinóm amphibol 
nagy augit-szemcsékkel voltak nagyrészt áthatva. 
Ezen anyagból válogattatott ki a górcső alatt az abso- 
lut tiszta rész. 
Fajsúlyúnk találtatott 2 - 71G. 
